259 
det ofriga låglandet — den del af landet som for ei lange sedan 
stått under vatten i oppen forbindelse' med våsterhafvet — samt 
enkannerligen for våstkusten och Norrlandskusten. “ Kjellen 
henviser til S i ei g e r s og Holms t r o m s 1 ) arbeider, ifølge 
hvilke den nuværende landhævning har maksimalsoner i de 
botniske kyststrøk, i Bohusiskj ærgaarden og i strøket omkring 
Hanøbugten (Utklippan—Ystad), mens Kalmarkysten viser paa- 
faldende stil st and, og han gjør i den forbindelse opmerksom paa 
den store seismiske overensstemmelse : Hernøsands-, Hålsinge-, 
Bohus- og Skaane-jordskjælvssonerne samt Østersjøkystens! aseis- 
micitet. Selv om enkelte kunde ønske en fuldstændigSei over¬ 
ensstemmelse, tror jeg nok at naar tilbørlige hensyn tas til begge 
materialers utilstrækkelighet, maa man in drømme' at overens- 
stemmelserne er for store til at være tilfældige. 
Desværre er det norske materiale angaaende strandlinje- 
forskyvning saa ufuldstændig at det ikke tillater nogen sammen¬ 
ligning med j ordskj ælvsmaterialet. Den likhet der er mellem 
de norske og svenske jordskj ælvs optræden og forhold forøvrig, 
og den omstændighet at flere skjælv optrær i begge lande (se- 
f. eks. kartet hg. 8), gjør en tilbøielig til den antagelse, at skal 
Sveriges jordskjælv staa i genetisk forbindelse med de sekulære 
bevægeilser, maa det samme ogsaa være tilfældet med Norges. 
Jeg tror det vilde være av stor interesse om man i de strøk av 
vort land hvor j ordskj ælvene har vist sig at være forholdsvis 
hyppige, kunde faa en del sikre vandstandsobservationer i de 
kommende aar. 
Jordsk j ælvenes fordeling i tid. 
I de 25 aar der har været drevet systematiske j ord¬ 
skj ælvsund er søkelser i vort land, er der ialt notert 494 jord¬ 
skjælv, d. v. s. omkring 20 pr. aar. Dette er et betydelig større 
antal end der er observert i vore nabolande. Til sammenlig¬ 
ning kan anføres at i de 23 aar fra 1888 til 1910' er der i Sverige- 
notert 153 sikre jordskjælv, mens antallet i samme' tidsrum hos 
os gaar op til 468, eller, hvis vi efter Kjellen s princip ikke 
regner med forskjælv og efterskjælv, 361. Antallet av jordskjælv 
i Finland og Danmark er igjen betydelig mindre end i Sverige. 
1 ) Holm strøm: Strandlinieforstjntningen vid Sveriges kuster. 
(Kungl. Vetenskaps Akademiens Handlingar 1887). Sieger: Seen- 
schwankungen und Strandver.scdiiebungeu. 1893. 
