306 
Med næsten febrilsk hast avsøker de trærne, hopper mellem gre¬ 
nene, hænger i de tynde kvister eller klatrer endog paa de mos- 
og løvklædte stammer for at søke efter insekter, som vistnok selv 
under vinteren utgjør deres eneste næring. 
Av og til gjester de ogsaa herunder byernes haver og park- 
anlæg. Saaledes har jeg ofte truffet dem i Nygaardsparken og 
i museets have i Bergen, og den 22de mars iaar saa jeg en fl ok: 
paa henved 30 1 fugler paa Korskirkegaardem midt inde i byen. 
Med hensyn til artens utbredelse inden vort land er det at 
merke at den er en almindelig rugefugl overalt i det sydlige 
Norge, i det mindste op til Saltdalen i Nordland. Enkelte 
omstreifende individer er dog paatruffet helt op til Tromsø. 
Ogsaa for denne arts vedkommende er Schaannings anførsel 
om artens forekomst paa Vestlandet helt feilagtig. Ikke blot 
ved Bergen, hvor den som foran meddelt aarlig ruger i ikke 
ringe mængd.e, men ogsaa i alle fjorddistrikter og selv ute i 
skjærgaarden er den en almindelig rugefugl. 
Marmorbrud i Bergens stift i gamle dage. 
Av Anthon M. Wiesener. 
Blandt de mange mere eller mindre prisværdige forsøk som 
i 16- og 17hundredtallet blev gjort til fremhjælp av industri og 
utnyttelse av vort lands naturalier, indtar marmordriften i Ber¬ 
gens stift en fremskudt plads, fordi den skapte efter den tids 
forhold em ret stor virksomhet, som nu tilhører historien, og 
som det derfor kan ha sin interesse at fremstille i em samlet 
oversigt. 
Fra regjeringens side opmuntret man paa den tid borgerne 
til handel og virksomhet, og den utrustede nye 1 tiltak og forsøk 
med sterke privilegier, som muliggjorde at mange foretagender 
kom igang og blev til velsignelse for folk og land. Privilegierne 
gav i mange maater den tids forretmingsmand hvad kapitalen 
nuomstunder yder den begyndende industri. 
Den første, som kj endes, der optok marmordriften her i 
Bergens stift var oberstløitnant Peter Montagne Li i 11 i- 
enschiold, der ved kgl. resolution av 28 / 8 1704 og privilegium 
