Om mineralogiens opgaver. 
Av V. M. Goldschmidt. 
(Tiltrædelsesforelæsning holdt den 28de september 1914.) 
Idag, da jeg skal til træ mit nye em bede som lærer ved 
universitetet:, forekommer det mig rigtig at vælge et foredrags- 
emne av ref omfattende art. Naar man skal begynde paa et 
nyt avsnit av livsarbeidet, føler man nødvendigheten av at se 
op fra døgnets sp eci alu nd e r: søke Iser 1 ; man føler nødvendigheten 
av en almen orientering over de opgaver som krævesi løst, eg 
de arbeidsmidler som vi ' disponerer over. 
Vi skal forsøke a,t opstille en status for 1 den mineralogiske 
videnskap, søke at belysei de opgaver som foreligger, de arbeids¬ 
metoder som anvendes, og de resultater som hittil er indvundet. 
Mineralogiens historiske utvikling har meget tilfælles med 
dø andre naturvidenskapers : mineralogien begyndte som en rent 
beskrivende videnskap. 
Man beskrev de forskjellige mineraler som blev fundet 
ute i naturen, paa, samme vis som man gav beskrivelser av 
planter eller dyr. Det var da ganske naturlig at man først 
og fremst fæstet sig ved de ydre kj endemerker, og blandt disse 
er det et som hos: mineralerne er særlig iøinefaldende; det er 
den regelmæssige ydre form, begrænsningen ved plane, poly- 
gonalt omgrænsedei flater. De aller fleste: mineraler danner 
nemlig krystaller, og man la snart merke til at deres ydre 
former er meget karakteristiske for de forskjellige mineral- 
species, saa at man allerede av krystallernes form kan slutte sig 
til mineralets art. 
Det er derfor ingen tilfældighet at mineralogieins op- 
blomstring som virkelig videnskap falder sammen med det tids¬ 
punkt da man lærtei at forstaa die geometriske lovmæssigheter 
i krystallernes form, efter de grundlæggende undersiøkelser av 
Renéei Haiiy i slutten av det attende aarhundrede. 
21 
