325 
mellom mineralerne baryt, coeleistin og anglesit, som i kemisk 
henseende ©r svovlsure salte av henholdvis. barium, strontium 
og bly, og som alle krystalliserer i det rombiske krystalsystem 
med nær overensstemmende vinkel forhold. 
Der findes bl and t mineral erne. en stor mangfoldighet a,v 
saadanne grupper av krystallngrafi.sk isomorfe, kemisk nær- 
beslegtede substanser. 
Er der en noget større kemisk forskjel mellem to krystal¬ 
liserte substanser, saa pleier ogsaa forskjellen i krystalform at 
tilta; i enkelte*, men ikke i alle tilfælder kan man direkte følge 
de forandringer i krystalform som skyldes' bestemte komiske 
substitutioner. Netop et av de mest. interessante av saadanne* 
tilfælder tilhører de naturlige mineraler 1 : det er humitmineraler- 
nes; eiendommelige gruppe. 
Jeg kan ved denne anledning minde om at det var 1 en norsk 
videnskapsmand, prof. Th. Hiortdahl, som i 1862 fandt de første 
1 ovmæssigheter paa dette vigtige omraade, som sammenknytter 
krystallografi. og kemi. 
Den deskriptive mineralogisi opgave at undersøke og be¬ 
skrive alle de mineraler som findes i naturen, kan i store træk 
siges at være avsluttet. Hist og her kræves der selvfølgelig 
endnu speeialundersøkelser; litet kj endte mineraler maa studeres 
mere indgaaende; gamle, forældede undersøkelser maa gjen- 
t*as veid nye forbedrede arbeidsmetoder, men det arbeide som 
her endnu kan siges at staa igjen, er fors vindende i sammen¬ 
ligning med det. som allerede er fuldført. 
Antallet av kj endte miner alspecies kan for tiden anslaaes 
til omtrent 1000, et antial som, dog ikke er helt* uforanderlig, 
idet der endnu opdages nye mineraler. Antallet av gode mine- 
ralspecies, som op dages aarlig, kan sættes til omtrent 6*—10'. 
Som oftest frembyr de senere aars nyopdagede mineraler ikke 
noget av særskilt interesse fremfor den store mængde av ældre 
spe eies; en av de f aa undtagelser er det norske mineral thor- 
tveitit, som J. Schetelig har’ beskrevet for tre a,ar siden,, og som 
viste sig at være det første mineral som indeholder væsentlige 
mængder av det interessantei grundstof skandium. 
Idetheletat maa den indisiats .som Nordens videnskapsmænd 
har gjort i deskriptiv mineralogi, sættes særdeles høit. Jeg har 
søkt at finde et talmæssig uttryk for denne indsats: ved at op- 
