328 
som optrær overalt i verden hvor kalkstener kommer i berøring 
med yngre eruptive bergarter. 
Læren om mineralernes forekomst i naturen har forresten 
et kapitel av den stør 1 ,ste praktiske: betydning : det er undersøkel- 
serne over de økonomisk vær dif ul de mineraler® optræden, læren 
om ertsforekomsterne. I grunden er jo alslags bergverksdrift 
ikke noget andet end anvendt mineralogi. 
De to vigtige grener av mineralogien, som er skissert her, 
læren om mineralernesi egenskaper og læren om mineralernes 
forekomst, har skaffet os 1 et stort empirisk materiale av viden. 
Men en videnskabelig betragtningsmaaté kan ikke nøie sig med 
kun at eie et stort materiale av iagttagelser; det ligger i selve 
videnskapens aand at den kræver en logisk sammenhæng mel- 
lem de enkelte iagttagelser, en sammenknytning a,v de særskilte 
kjendsgjerninger ved sikre kausalitetslove. 
Der er én videnskap som kan skaffe os de ønskede kausali- 
tetslove i mineralogien; det er therrnodynamikken, grundlaget 
for al eksakt tænkning paa, naturvidenskapernes omraade. 
Ther mo dynamikken er den videnskap som viser os hvor¬ 
dan likevegtstilstandene i naturen er lovmæssig betinget av 
varmelærensi tre hoveds setninger. 
Naar vi skal anvende thermodynamikken paa, de mineralo¬ 
giske problemer, saa maa vi betragte mineraldannelsen som en 
kemisk proces, hvis endelige produkt repræsenteres av mine 
r aler ne. Enhver kemisk reaktion maa føre til en sidste like- 
vegtstilstand, som er i overensstemmelse med, Guldberg og 
Waages massevirkningslov. 
Thermodynamiske betragtningsmaater har været anvendt 
paa forskjellige mineraldannendei processer. 
Det første helt banebrytendei arbeide paa dette felt blev 
gjort av hollænderen Vant Hoff, den store fysikokemiker, som 
løste den opgave at klargjøre saltforekomsternes mineraldan¬ 
nelse. 
I Mellemtyskland, især ved byen Stassfurt, findes der væl- 
dige forekomster av stensalt og av kalisalte, som i længst hen- 
svundne geologiske! tider er blit dannet ved indtørkning av 
utstrakte havomraader, hvis salt paa denne maate blev avleiret. 
I disse saltmasser findes! der en rik mangfoldighet av alskens 
mineraler, vøesentlig klorider og sulfater av natrium, kalium. 
