354 
Der findes fra vore høifj el dstr akter endel andre løse og 
enkeltvise fund som fortæller osi om ren j agten her oppe i vikinge- 
tiden (ca. 800—•1050'), og det kan være værd at gjøre en .sam¬ 
menstilling av fundene i al korthet. Jeg holder her utenfor 
helt. og holdent de talrike fund fra Hardangervidda, hvorom 
man særlig finder besked i kaptein H. Neegaards avhand¬ 
ling i Bergens Museums Aarbok 1911. Disse fund er mere kom¬ 
plisert, og selv om de nok er direkte, beviser for renjagt i 
større stil her i ældre tider, knytter der sig til dem spørsmaal 
av mere. dyptgaaende art, som, ikke hører hjemme her. 
I tilknytning til det nye fund fra Haldalsnosi er det. da ay 
megen interesse at kunne konstatere at der 1 i de samme trakter 
er fundet flere pilespidser av jern av vikingetidens typer. Saa- 
ledes har man i ‘‘rakten omkring D j upsvande t, hvis flate 
efter general biissens. kart ligger 1114 meter o. li., gjort flere 
slike fund. I f j eldet over Djup sæte r er der i 1870 1 fundet 
en liten pen jernpil av en type som 0. K y gh, Norske oldisaker 
(i det følgende citert Ry gh med figurene) fig. 539 (Kristiania- 
museet, nr. 5097. Baker i dette museum citeresi i det følgende 
C. med nr.). Nogen aar senere, i 1879, blev der længre vest 
ved Djupsvandets nordside, ved T ø v i k s; æ t r e n fundet en lig¬ 
nende jernpil (C. 9199). Øst for Djupsvandet ligger endel større 
fjeld, som sammenfattes under navnet Klein sf j el d , hvor 
høiderne gaar op til 5715 fot. Her blev det i 1889, uvisst hvor,, 
fundet en. stor, pen jernpil av type som Kygh 537 (C. 14558). 
Syd for Djupsvandet, i traktene om Hallingskarvet 
er der ogsa,a fundet slike jernpiler. Paa selve Hallingskarven, 
hvor høiderne gaar op til 6200 fot, er der i 1885 fundet i fjel det 
en jernpil av typen Kygh 539 (C. 12294). Ved foten av Halling¬ 
skarven, paa stølen A ak esse tren, blev der i 1877 fundet en 
lignende pil (C. 8012.). Aakesætren ligger nord for jernbane¬ 
linjen ved Ilstavandet i et litet vasdrag til dette, og omkring' 
3400 fot høit. Ved selve foten av Hallingskarven 
fandtéjsi i 1863 den pileispids av jern som er avbildet hos. O. 
Kygh fig. 535 (C. 3105), Høiderne gaar her op til omkring 
4000 fot. Litt længre øst, i trakterne omkring G j e i 1 o, er 
der ikke sjelden fundet flere oldsaker som tyder paa mere fort- 
sat ophold i fjeldet om, somrene (støler, fjeldgaarder). I 1904, 
under anlægsarbeidene paa Bergensbanen, blev det saaledes paa. 
