370 
Det først© egg har været lagt til meget forskjellig tid, 
tidligst 18de april, senest Ilte juni, men i regelen i løpet av 
mai maaned. 
I 6 reder har jeg kunnet konstatere antallet av egg eller 
unger. I 5 av disse var antallet 4, i det ene bare 3. Professor 
R. Collett angir eggenes an tal til 5, sjelden. 4, og Ivolthoff og 
Jager skiold angir i „N ordenis fåglar“ eggenes antal til 5, uten 
at nævne at antallet kan variere. 
Naar det er saa vanskelig at finde denne' arts rede, kommer 
det ikke av at det. ligger saa bortgjemt', men dels derved at 
fuglen ruger saa spredt (her i trakten har det altid været flere 
km. mellem hvert rugende par) og dels; derav at fuglen er saa 
skj og still© ved rugepladsen. Hannen røber heller ikke stedet 
ved sin sang. Den synger kun svakt og li tet vedholdende. 
Sangen høres næsten bare i de tidligste morgentimer, straks før 
og efter solopgangen. Sangen er ganske .vellyden de, men kan 
dog paa langt nær ikke maale sig med maaltrostens og sort- 
trostens sang. Naar den synger er den meget urolig, flytter 
sig gjerne; fra, træ til træ og minder herved meget om graatrosten, 
Ogsaa i de til Vennesla støtende sogn©: Oddernes, Øvrebø, 
Hægeland, Iveland og Tveit har jeg av og til truffet duetr osten. 
Jeg har ogsaa. nogen ganger hat anledning til at iagtta den i 
Sætersdalen. Den 21de juli 1901 saa jeg et par i Fmdalen i Valle 
i den øverste del av fururegionen, og den 16de; august 1913 saa 
jeg en paa Rystadheien i Hyllestad, ogsaa nær furugrænsen.. 
Endelig saa jeg en paa, Horvera’k ved bredden av Byglands- 
fjord den Iste april 1909. 
Foruten i Norge findes duetroste-n i Sverige' fra Skaane til 
Liapmarken. Den findes ogsaa fleresteds i Danmark. I Fin¬ 
land er den meget sjelden. Desuten hækker den i Tyskland, 
Frankrike, Storbritannien og Italien. Mange tilbringer vinteren 
ved Middelhavet. 
Om sommeren lever den som de andre trostarter av insekter, 
larver, snigler og beitemakk, om høsten og vinteren væsentlig 
av forskjellige slags bær. 
Da den optræder i ringe antal og er meget sky, har jeg 
aldrig kunnet paavise den blandt d© troster som om høsten 
gjør skade i bærhavernei Den fanges, av de, samme grunde 
ogsaa undtagelseisvisi i trostsmarerne om høsten. I avisartikler 
