372 
En oversigt over bomuldens geografi kan saaledeisi netop i 
denne tid vær© av særlig aktuel interesse. 
Bomuldsplanten er kjendt fra oldtiden av. Hero do t næv- 
ner i sin omtale av Indiens herligheter ogsaa at „ vil de trær 
hærer iktedetfor frugter en nid som i skjønhet og godhet over- 
gaar saueulden, og inderne bærer klær av denne træuld (bom- 
nld). De indiske tøier omtales av senere europæiske forfattere 
med beundring, især det lette musselin, „den vævede vind“ som 
digterne kaldte det; det var saa fint at det knapt føltes mel lem 
fingrene, og det blev usynlig naar det lagde® paa marken og 
duggen faldt paa det. Bomuld har ogsaa tidlig været dyrket 
i Ægypten, og araberne bragte dyrkningen videre rundt i mid¬ 
delhavslandene, hvor den imidlertid senere kom i forfald. Nu 
i vore dage er dyrkningen utbredt over store strøk av jorden; 
men denne utbredelse er sterkt knyttet til bestemte geografiske 
betingelser, og det er ut fra. disse vi i det følgende skal nær¬ 
mere behandle bomuldsdyrkningen. 
Bomuldsplanten hører til malvaceerne (katost- 
familien). Frugten er en kapsel som springer op ved modnin¬ 
gen; frøene er indesluttet i et dække av haar, som. har en 
længde av 1 til 4 cm.; de er dels ren hvite, dels gullige. Man 
skjelner mellem to hovedserier: long staple, sea-island og short 
staple, up land c otton; den første er den fineste. 
Planten er en fleraarig buskvekst som kræver varme' og 
fugtighet; særlig gunstig er egne' med høi lufttemperatur, 
varm jord, klar himmel og rikelig natte dug. Frost taaler den 
ikke. Men man har fundet ut at det er mere lønnende at dyrke 
planten som ettaarig, og følgen herav er at den er utbredt til 
strøk som vistnok har kol de vintre, men som paa den anden 
side liar tilstrækkelig lange, varme somre. Derved er dens 
vekstgrænse mot nord og syd blit videre ; i Ehropa, hvor dyrk¬ 
ningen ikke spiller nogen rolle, naar den sydranden av Balkan- 
:fjeldene 42° 30' n. br. Endnu nordligere naar den paa enkelte 
.steder i russisk Ttirkestan, nemlig til over' 44° n. br. Men den 
væsentligste dyrkning i dette strøk ligger dog sydligere, i 
Ferghana paa 41°. I Kina og Japan naar den 40° og 39°. I 
Nordamerika naar den ialmindelighet til 37°, enkelt© steder til 
39°. Den gjennemsnitlige polargrænse paa den nordlige halv¬ 
kule er altsaa 40° n. br. Paa den sydlige halvkul© gaar den 
Pun undtagelsesvis ut over vendekredsen. 
