374 
jord bu nden. er den rette. Planten kræver en let, næringsrik 
jord, og da den er meget graadig, maa man stadig sørge for 
fornyelse av næringsstoffer. I Indien har man en egen jord, 
reg ur, som englænderne kalder „cotton soil“. Den er et 
forvitringsprodukt av eruptive bergarter og er utbredt over store 
strækninger i Dekan. I Nordamerika er den bedste jordbund 
de diluviale avleiringer i Missisippibækkenet og paa syd øst¬ 
kysten, det saakaldte „cotton-belt.“ 
Endnu en betydningsfuld faktor maa vi nævne, nemlig til¬ 
gangen paa menneskelig arbeidskraft. Dyrkningen 
av bomuld kræver en grundig og omhyggelig bearbeidelse av 
jorden; i tørre strøk kommer dertil arbeidet med vandings- 
anlæggene; indhøstningen fordrer ogsaa meget arbeide. Derfor 
er dyrkningen ogsaa avhængig av disponibel arbeidskraft; dette 
jyder en tæt befolkning, f. eks. i Indien, Japan, Ægypten og i 
oaserne i russisk Turkestan. I Nordamerika grep man til ind- 
førsel av negre. Borgerkrigen mellem nord- og sydstaterne var 
en økonomisk kamp mellem de frie farmere i norden og plantage- 
driften med slaver i syden, om hvem der skulde faa herredømme 
'over de. nye strøk i vesten. 
Efterat vi i det foregaaende har betragtet de geografiske 
Betingelser for bomuldsdyrkningen, skal vi nu behandle de 
enkelte land. Vi gaar her geografisk fra den ene verdensdel til 
den anden, uagtet det jo kunde ha været grund til at behandle 
de to grupper, landene med tilstrækkelig regn og landene hvor 
der utkræves vandingsanlæg, hver for sig; men dette vilde være 
mindre oversigtlig, da begge dyrkriingsmaater kan findes i 
samme land. 
I. Asien. Indien er vel det land hvor bcmulden først 
er dyrket, og det er endnu nummer to i rækken av bomulds- 
producerende land. Gjennemsnitlig høster man her aarlig 
5 millioner baller a 400' engelske pund (181.44 kgr.). Dyrknin¬ 
gen er lier avhængig av sydvestmonsunen som bringer regn; 
denne indtræffer i syden i mai og gaar saa langsomt nordover. 
Saatiden er derfor forskjellig i de enkelte dele av landet. Ned¬ 
børen er meget uregetmæssig fra aar til aar, og tørken kan 
anrette store ødelæggelser. For at bøte paa dette er der anlagt 
store vandingsanlæg især i nordvest; man regner at omkring 
166 000‘km. 2 *) f aar kunstig vånding. 
*) Halvdelen av Norges overflate. 
