377 
ning av bomuld har man planlagt em bane. mot nordøst til 
Semirjetscbem.sk, hvorved man kunde skaffe billig brødkorn fra 
strøk hvor bomuldsplanten ikke kan vokse. 
Av andre strøk i Asiem hvor bomuld produceres, kan nævneis- 
Kina og Japan; men dyrkningen er her emdnu av ringe betyd¬ 
ning for verdensmarkedet. 
II. Amerika. Bomuldsstrøket, det saakaldte „cotton 
belt", i De forenede stater er allerede omtalt. Det strækker sig, 
som før nævnt, langs Atlantérhavets og Den meksikanske golf. 
Bomuldsdyrkningen tok først opsving her i slutten av det 18de 
aarhundrede. Endnu i 1784 var et skib som kom med 71 baller- 
fra Amerika, nær blit beslaglagt i Liverpool, da man trodde at 
dets skibspapirer var falske. Man visiste ikke at der avledes 
bomuld i Amerika. Utviklingen av bomuldsavlen fik særlig 
fart etterat Eli Whitney i 1790-aarene hadde opfundet „the saw- 
gin“, en maskine til at rense trevlene fra. frøet.. De forenede- 
stater har for tiden den ledende stilling indem de bomuldsprodu- 
cerende land med en høst av 15-—16 millioner baller og et dyrk- 
ningsomraade paa 145 000' km. 2 (noget større end de tre nord¬ 
landske amter plus Nordre og Søndre Trondhjems amt). Spørs- 
maalet er da om denne flate kan økes. Det omraade som for 
tiden er beplantet med bomuld, anslaaes til 7.7 °/ 0 av de bom- 
uldsproducerende staters areal. Man antar at dette kan økes til 
13 °/ 0 av „cottonbeltet a , og produktionen til 25 millioner baller. 
Men dette er jo kun gisninger. 
Av andre land i Amerika er der i den tropiske og subtro¬ 
piske sone flere som har de naturlige betingelser for bomulds- 
produktion; men den drives endnu spredt og forsøksvis, og; 
dyrkningen har endnu ikke naadd nogen større utvikling. Saa- 
vel i Meksiko som i Centralamerika og Vestindien er der betyde¬ 
lige strøk som kan antas at være skikket for dyrkning av bom¬ 
uld. Det samme gjælder Brasilien. I Peru avles en egen, lang- 
trevlet sort, som i industrien brukes til blanding med uld. 
III. Afrika har en betydelig interesse, ti her er det de- 
europæiske magter har kappedes om at erhverve kolonier eller 
„interessesfærer“, og et av de store spørsmaal for dem har 
været om disse land egnet sig for bomuldsdyrkning. Særlig har 
England og Tyskland arbeidet planmæssig og ihærdig og med 
store pekuniære ofre for at kunne skaffe sin hjemlige industri, 
det heftig attraaede raastof, bomulden, fra .sine egne besiddelser. 
