— 29 — 
den videre utvikling kommer til at ytre sig. Hvad her er 
anført vil imidlertid være nok til at vise, at verdenskrigens 
indflydelse paa Europas plantevekst gaar ganske dypt og at 
den strækker sig vidt. Allikevel maa der advares mot at 
overvurdere krigens betydning for planteveksten. Selv om 
virkningerne i øieblikket forekommer os store, og selv om de 
menneskelig talt vil merkes længe, er verdenskrigen i forhold 
til naturens evige utvikling bare en ganske uvæsentlig episode. 
Naturen har stor evne til i det lange løp at utjevne de for¬ 
styrrelser menneskene volder i dens fri utvikling. 
Literatur. A. Franchet: Sur une florule adventice observée 
dans le département de Loir-et-Cher en 1871 et 1872. (Bull. Soc. Bot. 
France 1872). E. Gaudefroy et E. Mouillefarine: Note 
sur des plantes méridionales observées aux environs de Paris. 
(Sammesteds 1871). La florule obsidionale des environs de Paris en 
1872. (Sammesteds 1872). Henry S. Graves: Our American 
forest engineers in France. (The Americ. Museum Journal 1918). 
A. W. Hill: The flora of the Somme battlefield. (Kew Bull. of 
Misceli. Information 1917). J. P. Hoschedé: Action des gaz 
asphyxiants sur les pins. (Le Monde des Plantes 1916). M. Nouel: 
Notice sur un certain nombre de plantes adventices qui ont été re- 
cueillies å Orléans dans 1’année 1871. (Mém. Soc. d’Agric., Scienc., 
Belles-Lettr. et d’Arts d’Orléans 1872). Deuxiéme note sur les plantes 
adventices importées aux environs d’Orléans par les fourrages de 
la guerre. (Sammesteds 1873). K. Rubner: Das durch Artillerie- 
geschosse verursachte Fichtensterben. (Mitteil. Bayer. Bot. Ges. 
1916). A. Thellung: Stratiobotanik. (Vierteljahrschr. d. Naturf. 
Ges. Ziirich 1917). 
Smaastykker. 
Konservator J. Sparre Sclmeider. I tilknytning til berg¬ 
mester Munster’s nekrolog over Sparre Schneider foran i 
dette hefte skal her mindes om, at den avdøde var en av 
„Naturen 44 s aller ældste medarbeidere. Tidsskriftets første 
hefte (januar 1877) bragte en artikel av ham: „Lidt om de 
Fluer, der plage vore Husdyr 44 . Ogsaa senere har „Naturen 44 
leilighetsvis mottat bidrag fra hans haand, saaledes til sit 
jubileumshefte ved 25-aarsjubileet (januar 1902) en artikel 
„Qm udsigterne for skogens gjenreisning paa kysterne av 
Tromsø stift 44 . 
„Naturen 44 har derfor en særlig grund til med tak at 
mindes den høit fortjente arktiske forsker. Red. 
