- 54 - 
dubbelbritsar i två lag over varandra. De bagge bredsidorna 
ha vardera ett fonster med små rutor samt ett våggfast bord 
framfor varje; mellan dorren och ena hornet står en „norsk- 
spis u . Om det inre i en sådan rorbod, liksom ock om ut¬ 
seendet av de mån, som dår vila ut från arbetet på havet, 
ger fig. 8 en forestållning. 
Fiskarne hår uppe motsvara sållan den traditionella 
„pittoreska tt fiskaretypen, som Krøyers och andra målares 
tavlor brånt in i vårt medvetande. Det år i regeln unga 
till medelålders mån oftast slåtrakade och kladda, då de 
icke åro i sitt arbete, ungefår som fabriksarbetare. Deras 
utseende talar om en seg, hårdig, målmedveten och begåvad 
ras. I våra dagar deltaga i allt 15—20 000 mån i det stora 
Lofotenfisket; kvinnor anvåndas dåremot ej alis for det- 
samma. Utav dem hora 25—85 proc. hemma inom Lofoten 
och det vidliggande Vesteraalen, 30—40 proc. komma från 
trakterna norr hårom, resten soderifrån. Hårav inses huru 
stor bety deise detta fiske alltjåmt har for hela befolkningen 
på den karga nordnorska kusten. 
Ungefår med det nya århundradet kom den stora revo- 
lutionen till dessa nejder, revolutionen, som foråndrade de 
urgamla fiskemetoderna, minskade farorna, låttade arbetet, 
mojliggjorde en storre och jåmnare fångst och en båttre av- 
såttning, storre vålstånd och hojd levnadsstandard, men också 
gav de gamla rikt tilfålle att tala om flård och njutnings- 
lystnad, om yrkets forfall och annat mera, som alltid klagas 
over, då stora foråndringar intråda. Den, som gjorde revo¬ 
lutionen var oljemotornt 
De gamla vikingabåtarna kasserades och ersattes med 
nya, ungefår liknande de båtar som i Sverige kallas koster- 
båtar (fig. 9). De storre nordlandsbåtarna ombyggdes åven 
i stor omfattning på så sått, att ett par bord pålades mellan 
den hoga aktern och foren, båten dåckades och en motor 
insattes i akterrummet. 
Nu kan man såga att motorn helt erovrat Lofotens fiske- 
flotta med undantag for den obetydliga del, som bedriver det 
forut omtalade „dypsagnfisket“ (fig. 3). Tack vare motorn 
och i ån hogre grad tack vare de ingående undersokningar, 
som Norges fråmsta forskare på havsbiologiens område ågnat 
