— 58 
Lofotfiskets utbytte angives i antal fisk. I fig. 2 er tallene 
for 1859—1918 angit ved punkter. Variationerne er meget 
sterke, saa det ikke er godt at si hvilket utbytte kan sies at 
svare til et »middelsaar«. Tar vi tiden før 1875 kan vel 
ca. 20 millioner kaldes »middels«, fra 75 til aarhundredskiftet 
25 millioner og i vort aarhundrede 15 millioner. Rekorden 
slaaes av aaret 1895 med 38.6 mill. stk. og sidste aar har den 
bedrøvelige minimumsrekord av 6.1 million. Er der i denne 
statistik gmndlag for nogen frygt for fiskebestandens avtagen? 
For at besvare dette spørsmaal maa man ta hensyn til utbyttet 
over hele det omraade, hvor skreien eller dens ungdoms- 
stadier, loddetorsken, fiskes og dette vil bedst opnaaes ved 
at betragte eksportstatistikken vedkommende produkter av 
torskefiskerierne — tørfisk, klipfisk og saltfisk. Der indgaar 
vistnok delvis andre fiskesorter, men skrei og loddetorsk 
utgjør dog den alt overveiende hovedmasse, omkring 90 %. 
Endvidere maa nævnte eksportkvanta omregnes til en fælies 
enhet — f. eks. til tilsvarende kvantum raa fisk (1 kg. tørfisk, 
klipfisk, saltfisk er regnet lik 4.5, 2.7 og 1.5 kg. fersk fisk). 
Her følger en tab el over 5 aars-gj ennemsnit av disse værdier 
samt av Lofotfiskets utbytte i mill. stk. 
Periode 
Eksportproduk- 
ter beregnet 
som fersk fisk 
Lofotfisket 
mill. kg. 
mill. stk. 
1861—1865. 
123.9 
15.5 
1866—1870. 
150.5 
20.7 
1871—1875. 
176.0 
19.6 
1876—1880. 
219.7 
25.7 
1881—1885. 
185.9 
22.8 
1886—1890. 
225.2 
26.8 
1891—1895. 
250.3 
26.3 
1896—1900. 
200.3 
16.4 
1901—1905. 
193.7 
13.4 
1906—1910. 
240.0 
16.3 
1911—1915. 
279.4 
12.7 
For oversigtens skyld er disse tal gjengit grafisk i fig. 3, 
hvorav det fremgaar, at den samlede eksport viser nedgang 
samtidig med lofotfisket i perioderne 96—1900 og 1901—05, 
