— 102 — 
som fandtes at gaa gjennem solen. I det næste foredrag om¬ 
talte han de forskjellige maater, hvorpaa lyset kan polariseres 
og viste frem forskjellige polarisationsapparater av egen kon- 
struktion. Derefter gik han over til cirkulærpolarisationen. 
Han angav de formler, hvoretter man beregner sukkerets ren¬ 
het av polarisationsplanets dreining og beskrev tilslut Soleils 
soccharimeter. Kort efter holdt han et foredrag om lysets 
bøining og dvælet navnlig ved den falske diameter gjenstan¬ 
dene faar i astronomiske og andre kikkerter. Som eksempel 
anførte han sine egne observationer over solens diameter. Til¬ 
slut fremviste han nogen apparater han hadde anvendt til sine 
studier over lysets bøining og gjorde nogen eksperimenter 
med dem. 
I flere møter behandlet Mohn dioptriske fænomener og 
apparater. Han har talt om stereoskopet og den maate, hvor¬ 
paa stereoskopiske billeder opstod og nævnte ved den anled¬ 
ning anvendelsen av maanens daglige libration som middel til 
at erholde stereoskopiske billeder av dette himmellegeme. I 
et fpredrag talte han om det geometriske sted for billeder av 
lyspunkter utenfor en linses hovedakse. Lar man lyspunktet 
staa stille men flytter linsen, saa blir det geometriske sted 
en hyperbel. Denne hyperbels ene asymptote er linsens 
akse. Den anden f inder man ved at stille linsen i brændvid- 
dens avstand fra punktet og fra dette trække en straale til 
linsen parallel med aksen og forlænge den gjennem det andet 
brændpunkt. 
En anden gang gjaldt det lysets bevægelse gjennem en 
planparallel plate. Han paaviste først, at naar lysstraaler fal¬ 
der ind paa en saadan plate, saa er avstanden mellem den 
straale, som er reflektert fra forreste flate og den som er 
brutt og reflektert fra bakerste flate, et maksimum for en 
bestemt indfaldsvinkel. Dernæst viste han at naar der fra et 
