— 137 — 
nu foregaar, gavner den neppe produktionen. Naar man færdes 
meget i fjelddalene, kan man se, hvorledes en enkelt mand 
for sig alene kan ta omtrent hele sommerens smørproduktion 
fra en sæter; saa tar han budeien med til tjener i byen og saa 
kjøper han kanske ogsaa sæteren til nogen dages jagtophold 
eller til nogen ukers ophold for sin familie. Han gavner ikke 
produktionen. Et stort økonomisk tap for landet bevirker 
han. Han burde se paa den nøisornme birk, der lar alt vokse 
og trives under sig, og han burde videre lære fornuft av koen. 
Der maa være et vist forhold mellem det et væsen yder og 
det han tar i landets husholdning. Men at fremkalde meget 
av de gode varer paa markedet ved at spørre efter dem og 
bruke dem, naar de findes, det gavner landet og produktionen. 
(Fortsættes). 
Litt om sneskavler. 
Av Carl Dons. 
Naar en gjenstand, en sten, et hus o. s. v. staar i veien for 
en luftstrøm, maa der nødvendigvis opstaa visse forstyrrelser 
i denne. Yi skjelner jo mellem en vindside og en læside — 
den sidste er ogsaa kaldt for »vindskyggen«. At det imidlertid 
ikke er helt stille i »vindskyggen« — den er i virkeligheten 
en bakevje, altsaa en hvirvel — og at der paa vindsiden dan¬ 
nes sterke hvirvler av anden art, det er vel noget som ikke er 
helt fremmed for mange, men som det allikevel kanske kunde 
ha sin interesse at betragte et øieblik. 
Det bedste eksempel faar man under en snestorm. Selv 
om det ikke altid er saa greit at faa tak i de enkelte snefnugs 
baner naar de hvirvles avsted, saa faar man dog et haandgri- 
pelig bevis ved at betragte sneskavlene som har dannet sig 
under stormen og hvis form og beliggenhet i forhold til 
hindringer kan si os litt om hvordan luftpartiklerne — og med 
dem snekornene — har bevæget sig. 
De fleste har uten tvil lagt merke til, at der efter en sne¬ 
storm kan ha samlet sig en hel del sne paa læsiden av et hus, 
mens der paa vindsiden likefrem kan være sopt rent for sne, 
