— 150 — 
De nærmeste tofrøbladede slegtninger til Cycadeerne er 
muligens Magnoliaceerne med de store vakre blomster. 
Ogsaa denne familie har store spiralstillede blomster¬ 
blader uten skille mellem bæger og krone, under sittende 
blomster og forlænget blomsterbund med talrike frugt- 
blader. Hos Magnoliacerne tinder man ogsaa anatomiske træk 
som minder meget om Gymnospermerne, saaledes veddel uten 
kar m. m. Allerede De Candolle satte ordenen Polycarpicae 
(Ranales) hvortil Magnoliaceerne hører, i begyndelsen av de 
dækfrøedes række, og Hallier erklærte Magnoliaceerne for 
at være de primitiveste tofrøbladede planter. 
Magnoliaceerne gaar tilbake helt til krittiden, altsaa til 
den yngste periode i mesozoicum; det kan jo ogsaa passe bra. 
Paa grund av den skildrede overensstemmelse mellem 
Bennettiterne og de dækfrøede (Angiospermerne) har man 
kaldt de første for Proangiospermer eller de første dæk¬ 
frøede. Dette begrep blev opstillet av den berømte franske 
palæontolog Saporta og det var en lysende bedrift i syste- 
matikens historie. For dengang visste man paa langt nær 
ikke hvad man nu vet, det var mer en lykkelig inspiration 
av Saporta end en logisk nødvendighet. 
Man maa ikke tro, at Cycadeoidea er den eneste kjendte 
Cycadofyt-typus. Man har tvertimot fundet talrike forskjellige 
fossile arter og slegter; alene paa et enkelt sted i Nord- 
amerika har man fundet frem omtrent et tusen forkislede 
stammer, som viste sig at tilhøre 29 forskjellige arter. Pro¬ 
fessor Nathorst har endog fremholdt, at de mesozoiske 
Cycadofyter vistnok frembød like saa mange forskjellige 
typer som de dækfrøede i vore dager. 
Man har saaledes slegten Williamsonia fra Skotland 
med eiendommelige haarklædte høiblader, som meget mindet 
om haarene paa visse nulevende Cycadeer. 
De finnede hanblader hos Cycadeoidea skrumper hos 
Williamsonia ind til en centralakse med tverribber og syn- 
angierne blir mindre. 
Der er ogsaa former med høist avvikende habitus, f. eks. 
den bekjendte Wielandiella, som Nathorst har fundet i 
Skaane. Den har spædere gaffelgrenede skud, enbo blomster 
i grenhjørnerne og smale, tæt sammenhopede blader. 
