— 182 — 
Eftertryk forbudt. 
Fra tallenes verden. 
Av overlærer S. Alsaker-Nøstdahl. 
Alt har Du ordnet efter maal og tal 
og vegt. 
Visdom mens bok XI, 22. 
Urokkelig som tiden 
er tallenes viden. 
Deres fletninger er 
i evigt morgenskjær 
renere end sneen, 
finere end luften; 
men sterkere end verden, 
som de veier uten skaaler 
og belyser uten straaler. 
Bjørnstjerne Bjørnson. 
(Ved Abelfesten i august 1902) 
Tallene, som synes at være det enkleste og klareste av 
alt, har dog sine vidunderlige love og sin hemmelighetsfulde 
mystik. 
Den berømte filosof Pythagoras, omkring 500 aar 
f. Kr., spekulerte meget over tallene, og han saa i disse 
verdensordenens egentlige princip. Han er opdageren av de 
saakaldte irrationale (egentlig ufornuftige eller uutsigelige) 
tal, som spiller en stor rolle i matematiken. 
Vort nuværende talsystem er opfundet i Indien og kaldes 
derfor det indiske. Dette system blev i det 8de aarhundrede 
e. Kr. optat av araberne, som under Islams store seirs- 
gang var trængt frem til Indien. Araberne tilskriver den 
indiske konge Konkah (omkr. 750 e. Kr.?) denne opfin- 
delse. Araberne bragte talsystem et til Europa og i det 
12te og 13de aarhundrede gik det gjennem Spåmen til Vest- 
europa og naadde Norden omkr. 1250 e. Kr. Astronomen 
Claudius Ptolemæus som levet i Alexandria i første 
halvdel av det 2det aarhundrede e. Kr., skrev en astronomi 
med titel »Det store systenK. Denne bok blev i det 
9de aarhundrede oversat av araberne under navnet Alma- 
gest, som er en forvanskning av den oprindelige græske 
