— 196 — 
meget av det han kjæmpet for blev allerede mens han levet 
kulturens almeneie, og av hans mange videnskabelige verker 
vil det meste staa som milepæler paa forskningens vandring 
frem mot dypere og sandere naturerkjendelse. 
Om maaling av hoie temperaturer. 
Av overlærer S. Henrichsen. 
Maaling av hoie temperaturer spiller en stor rolle i mange 
industrielle bedrifter. Og man har derfor allerede i lang tid 
bestræbt sig for at utvikle metoder og konstruere apparater, 
som kunde være tjenlige til saadanne maalinger. De ældre 
metoder gav imidlertid temmelig tarvelige resultater, og først 
i de sidste aar kan man si, at man er naadd frem til metoder, 
som baade hvad paalidelighet og nøiagtighet angaar er til¬ 
fredsstillende. Men førend vi gaar ind paa de egentlige pyro- 
metre, maa vi se litt paa temperaturmaalinger i sin alminde- 
lighet. Som grundlag for al videnskabelig temperaturmaaling 
gjælder Thomsons termodynamiske skala, som er saaledes 
bestemt, at temperaturtilveksten er proportional med den til¬ 
førte varmemængde. Denne skala er uavhængig av ethvert 
stof; men den kan ikke direkte realiseres. Vi maa ha et stof, 
som paavirkes av varmen paa en saadan maate, at vi kan 
iagtta og maale virkningen. Den virkning som lettest og nøi- 
agtigst kan maales, og som man derfor har valgt, er volum- 
forandringen. Men herved er at merke, at forskjellige stoffer 
ikke utvider sig efter samme lov; og den skala vi f aar vil alt- 
saa avhænge av det stof vi vælger. Av praktiske grunde har 
vi valgt kviksølvtermometret som arbeidstermometer; men av 
videnskabelige grunde er gastermometret blit vort normal- 
termometer, efter hvilket alle saavel pyrometre som termo¬ 
metre skal justeres. Ved hjælp av en ideal gas kan paa denne 
maate Thomsons skala realiseres. Nu har vi imidlertid ingen 
ideal gas; men vi har enkelte som nærmer sig sterkt dertil 
f. eks. vandstof og kvælstof. 
