— 200 — 
ner dem gjerne for smeltet, naar toppen er halvveis nede, se 
fig. 2. Disse saakaldte Segerkegler benyttes i stor utstræk- 
ning i den keramiske industri. En ny række av Gromer 
og Hecht rækker fra 590° til 1890°; men de angivne smelte¬ 
punkter synes noksaa usikre. I de sidste aar har man i Ber¬ 
lin underkastet disse kegler en grundig bearbeidelse. Man 
har søkt at forbedre dem, specielt i retning av at skaffe mere 
bestemte smeltepunkter. I »Thonindustriezeitung« for 1910 er 
der opført en ny række kegler med smeltepunkter like til 
2000°. I almindelighet kan man si, at Segerkeglerne angir den 
for processen passende temperatur med en nøiagtighet av om¬ 
kring 25°; men de absolute talværdier skal man ikke fæste 
sig saa meget ved. 
4. Termoelektriske pyromctre. 
S e r b e c k s opdagelse av termoelektriciteten blev i 1830 
for første gang benyttet av B e c q u e r e 1 til maaling av høie 
temperaturer. Han brukte et Platin—Palladium element. 
Senere har Panillet og Regnault arbeidet med saken. 
Men det kom først rigtig fart i den da Le Chatelie r 
og Ba rus i 80-aarene gjenoptok arbeidet. De undersøkte 
platin i forbindelse med en række andre metaller. For de 
flestes vedkommende var den elektromotoriske kraft for 
liten. For jern, nikkel, rhodium og iridium var den stor 
nok. Men jern og nikkel kunde ikke brukes fordi de ved 
besteipte temperaturer undergaar allotropiske forandringer, 
som forandrer den elektromotoriske kraft. De blev staaende 
ved et element Pt — Pt Ir med 10 % Ir eller Pt — Pt Rh med 
10 % Rh. Herved er imidlertid at merke, at platin og dets 
legeringer angripes av metaldamper; og saadanne kan dannes 
i en ovn, hvor der findes en reducerende atmosfære. Ele¬ 
mentet maa altsaa beskyttes mot saadan atmosfære. 
Man har sat op forskjellige empiriske formler for sam- 
menhængen mellem den elektromotoriske kraft og tempera¬ 
turen. For mange elementer gjælder 
e i a (t —1 0 ) + b (t-t 0 ) 2 
indtil 300°. For Pt — Pd gjælder den endog til 1500°. Men 
