— 201 — 
for Pt—Pt Ir eller Pt—Pt Rh gjælder den ikke. Derimot kam 
for disse brukes en logaritmisk fonnel 
log. e = log. m, + n log. t 
Det kolde lodsteds temperatur er her sat :å= 0°C. For¬ 
melen gjengir observationsresultaterne med en nøiagtighet av 
2° like til 1200°. Men den kan ikke benyttes under 250°. Den 
er meget bekvem. Hvis man nemlig avsætter log. e som abs¬ 
cisse og log. t som ordinat, saa faar man en r et linje; og man 
behøver kun at justere apparatet for 2 temperaturer for at 
kunne beregne m og n. 
Ved konstruktion av elementerne er der forskjellige ting 
at iagtta, hvis man skal faa gode resultater. Først gjælder det 
det varme lodsted. Den eneste sikre forbindelse faar man ved" 
autogen sveisning. Man bringer de 2 traadender i berøring 
i en længde av omkring 5 mm. og smelter dem sammen med 
en knaldgasflamme. Alle andre forbindelser maa ske ved 
lodning. Klemskruer maa undgaaes, fordi motstanden er vari¬ 
abel. Elementtraadene, som gjerne er 0.6 mm. tykke, maa 
glødes elektrisk ved omtr. 1400°, for at de skal bli ganske 
homogene. Ellers kan der opstaa elektromotoriske kræfter 
hvor traaden er ujevn, og strømstyrken vil avhænge av, hvor 
stor del av traaden der blir opvarmet. Traadene maa isoleres 
fra hinanden. Det gjør man gjerne ved hjælp av tynde por- 
cellænsrør eller til teknisk bruk ofte lercylindere, som har to- 
kanaler til traadene. Endelig maa apparatet beskyttes. Man 
stikker det ind i et jern- eller porcellænsrør. For alle fast an- 
bragte elementer maa man benytte porcellæn ved temperaturer’ 
over 800°. For ganske kortvarige observationer kan man dog 
bruke jern adskillig over denne temperatur. 
Maalingerne kan utføres paa 2 maater: med g a 1 v a no- 
rn e t e r eller med kompe nsation. 
Galvanometermetoden er den enkleste og den brukes altid 
i praksis; og galvanometerne er av Depretz d’ Arsønval-typen 
med bevægelig spole og fast magnet. Med galvanometer maa- 
ler man imidlertid ikke den elektromotoriske kraft, men strøm¬ 
styrken; og den er ikke proportional med den elektromoto¬ 
riske kraft, med mindre motstanden er konstant. Nu er mot¬ 
standen i elementet stor, traaden er nemlig tynd og har stor 
specifik motstand, og motstanden forandrer sig med tempera- 
