— 208 — 
ved de høieste temperaturer, vi kan frembringe, ligger den i 
den ultrarøde del. Ved nøiagtige maalinger mellem 621° og 
1646° har Lummer og Pringsheim fundet loven for 
2 m og E m fuldstændig bekræftet. Efter al sandsynlighet er 
disse love virkelige naturlove, som gjælder for alle, selv de 
høieste temperaturer. Og dermed har man gjort et vældig skridt 
fremad. Med gaspyrometret kan man vanskelig gjøre nøi¬ 
agtige maalinger over 1100°—1200° C. Med andre metoder 
kan man nok komme noget længere, men kun ved ekstra- 
polering i empirisk fundne ligninger. 
For det sorte legeme fandt Lummer og Pringsheim A = 
2940 og for blankt platina A = 2680, naar 2 maales i tusen¬ 
dels millimeter. Nu kan man vistnok gaa ut fra at alle lege- 
mers straalingsevne ligger mellem det sorte legemes og pla- 
tinaets. Man kan altsaa ved at bestemme værdien av 2 m 
indeslutte det straalende legemes temperatur mellem 2 græn- 
ser. Man kan vistnok gaa ut fra at de fleste legemers straa¬ 
lingsevne ved hoi temperatur er omkring 0,75 av det sorte 
legemes. Regner man da legemet som sort, saa gjør man ved 
1000° en feil av 25° og ved 1500° blir feilen 50°. Imidlertid 
er værdien av 2 m vanskelig at bestemme, især ved lavere 
temperaturer, og det samme er tilfældet med B, da den av- 
hænger av 5te potens av temperaturen. Disse ligninger er 
derfor ikke blit benyttet i praktisk pyrometri. 
Større noiagtighet kan man opnaa med de optiske 
pyrom.etre, som kun benytter den lysende straaling. 
Denne vokser endnu meget hurtigere med stigende tempera¬ 
tur end den samlede straaling; men den følger ingen kjendt 
lov. Lummer og Pringsheim har fundet, at lysstyrkerne I x 
og I 2 ved de absolute temperaturer T 1 og T 2 kan uttrykkes 
ved 1'gningen 
for platina. 
Potensen x har ved 900° værdien 30 og ved 1900° vær¬ 
dien 14. For det sorte legeme gjælder noget lignende. 
Imidlertid har det ikke vist sig praktisk at benytte den 
samlede lysstraaling til pyrometrisk maaling. Derimot har man 
