— 211 — 
I Wanners pyrometer frembringes det monokro- 
matiske lys paa den maate, at straalerne fra de to lyskilder 
sendes gj enn em et prisme og danner hver sit spektrum. Av 
disse spektra uttas en ganske smal stripe i det røde. De 
to røde straaleknipper polariseres lodret paa hinanden og 
sendes saa ind i et Nicolls prisme. Ved dreining av dette 
blir den ene straalebundt svækket og den anden forsterket 
indtil de blir like. Av dreiningsvinkelen kan temperaturen 
findes. 
Endelig skal jeg nævnø H o 1 b o r n-K urlbaums 
pyrometer. Det bestaar av en kikkert, som rettes mot den 
glødende gjenstand. Der hvor det reelle billede dannes er an- 
bragt en liten elektrisk glødelampe hvis temperatur og lys- 
styrke reguleres ved hjælp av strømmen. Foran okularet er 
anbragt et rødt glas. Strømmen ledes gjennem et ampere¬ 
meter og reguleres indtil lampen faar samme lysstyrke som 
den glødende gjenstand. Da kan lampetraaden ikke læn- 
ger sees mot den glødende bakgrund. Av avlæsningen paa 
ampéremetret f inder man temperaturen. Dette instrument gir 
meget nøiagtige resultater. 
For at undersøke, om de forskjellige straalingspyrometre 
virkelig gir rigtige vær di er ved temperaturer, som ligger over 
de høieste temperaturer, som kan maales med gastermometret, 
altsaa utenfor det omraade hvor de kan justeres, lot Lum¬ 
mer og Pringsheim sit sorte legeme ophete til noget over 
2300° og maalte temperaturen ved hjælp av 1) den samlede 
straalingsenergi, E = ^T 4 , 2) energimaksimum, E m T —5 = 
konstant, og 3) monokromatisk lys. Alle værdier laa mellem 
2307° og 2345°. Middelværdien av 26 maalinger er 2323° og 
den gjennemsnitlige avvigelse herfra er 10°. Overensstem¬ 
melsen er saa god, at man kan anse gyldigheten av de an¬ 
vendte straalingslove for eksperimentelt bevist. Og man har 
maalt en temperatur som ligger næsten 1000° høiere end man 
kan naa med gastermometret. Et vældig fremskridt, som man 
for en menneskealder siden neppe kunde tænke sig mulig¬ 
heten av. 
