— 213 — 
brukes tildels endnu i naget forandret form i visse keramiske 
industrier. 
Klinghammers thalpotasimeter bestaar av 
et jernrør, hvori indbringes en eller anden vædske. Jern¬ 
røret stikkes ind i ovnen og dampspændingen maales. 
Strømningspyrometre. En strøm av luft eller 
vand ledes gjennem et i ovnen indbragt rør, og indløps- og ut- 
løpstemperaturen maales. 
Endelig skal jeg nævne et av Berthelot konstruert, 
meget interessant apparat, som imidlertid ikke er kommet i 
praktisk bruk. Berthelot lar en bundt parallele lysstraaler 
deles i 2 ved hjælp av speil og prisme. De to parallele straale- 
bundter gaar gjennem hver sit rør fyldt med luft, blir saa 
atter forenet og gir da anledning til et interferensfænomen. 
Det pne rør holdes paa almindelig temperatur, og det andet 
varmes op. Derved blir brytningsforholdet i luften mindre, 
og interferensfænamenet forskyves. Med dette apparat har 
Berthelot bestemt endel kokepunkter og faat meget nøiagtige 
resultater. 
Justering av pyrometre. 
Alle pyrometre justeres ved sammenligning med gas- 
termometret. Dette termometers avvigelse fra den termody- 
namiske skala er saa liten at man i praksis kan sætte den ut 
av betragtning. Gastermometret brukes imidlertid i regelen 
ikke direkte til sammenligning med vedkommende pyro¬ 
meter, men til bestemmelse av visse faste temperaturer, som 
man nogenlunde let kan skaffe tilveie og som saa brukes til 
justering av pyrometrene. Jeg anfører i det følgende nogen 
av disse temperaturer i Celsius-grader. Tallet i parentes an¬ 
gir den nøiagtighet, hvormed de er bestemt. Kokepunk¬ 
ter: Naftalin 218.0 (0.2), Benzofenon 306.0 (0.3), Svovl 444.7 
(0.3). Smeltepunkter: Zink 419 (0.3), antimon 631 
(0.5), sølv 961 *(2.0), kobber 1083 (2), nikkel 1450 (15), pla¬ 
tina 1755 (20), Wolfram 3000 (100). Man gaar nu i regelen 
frem paa den maate, at man ved hjælp av 2 eller flere av 
disse punkter justerer et normalpyrometer og saa justerer 
brukspyrometerne ved sammenligning med dette. Paa grund 
