— 233 — 
bladavtryk av forskjellige vidjearter, fra sæterviddernes til 
dalsidernes. 
Hvad der imidlertid tiltrak sig særlig opmerksomhet var 
at der i denne bjerketuf forekom talrike vakre bladav¬ 
tryk av tindveden (Hippophaes rhamnoides L.) som endnu 
ikke kjendtes fra nogen norsk kalktuf og ikke i nutiden findes 
voksende i den sydøstlige del av vort land. Forekomsten av 
denne merkelige plante vil bli behandlet i en senere artikeL 
Imidlertid viser bygningen av denne kalktuf ved Gillebu 
flere interessante forhold. Der blev nemlig utgravet en række 
profiler, og for oversigtens skyld skal her tre av disse med¬ 
deles : 
12 . 
Muld. 
Muld. 
Muld. 
11 . 
—■ 
— 
Jordagtig tuf. 
10 . 
— 
Graabrun plante- 
tuf. 
Furutuf. 
9. 
— 
Forvitret mosetuf 
— 
8 . 
— 
— 
Jordagtig tuf. 
7. 
— 
Skiktet mosetuf. 
6 . 
Forvitret gulgraa 
tuf. 
Skiktet gulgraa 
tuf. 
Bladtuf. 
5. 
Mosetuf. 
— 
— 
4. 
Koncentrisk tuf. 
Koncentrisk gul¬ 
graa tuf. 
— 
3. 
„Jerntuf“. 
— 
— 
2 . 
Konglomerat. 
— 
— 
1 . 
Bundmoræne. 
Bundmoræne. 
Bundmoræne. 
Under kalktuf f en ligger paa det faste isskurede fjeld som 
vi ser den almindelige bundmoræne, brægruset, saadan som 
vi fandt dette ogsaa i bunden av Thingvoldgrustaket. Og der¬ 
over følger saa et av brægrus og bræelvegrus ved nedsivende 
kalkvand cementagtig sammenkittet konglomerat. Dette bræ¬ 
elvegrus maa skrive sig fra avslutningen av den sidste istid 
som har overgaat egnen, nemlig Portlandi a-n iveauets 
tid, da de store skuvrander avsattes foran sydenden av vore 
store østlandske indsjøer som Mjøsen, Randsfjord m. fl. og 
da bræslam, f. eks. de store leravsætninger paa Romerikslet- 
ten, skylledes ut i de indgaaende store fjordarme og der be- 
