236 — 
fundet et tvilsomt avtryk av et blad av Salix reticulata. 
Dette kunde da muligens antyde rest av en Dryas- 
t u f. Om saa var tilfælde er altsaa ikke til sikkerhet godt¬ 
gjort ved plantefund. Men tuffens karakter og dens stratigra¬ 
fiske plads, og med mosetuf under og over, gjør det dog høist 
sandsynlig at man virkelig har en saadan tuf for sig, og idet- 
mindste blir det sikkert at man her staar likeoverfor en 
facies av selve Dryas-tuf fen saadan som denne ellers er 
kjendt fra Gudbrandsdalen. Det vil jo heller ikke forundre 
saa meget at en forholdsvis tynd og meget løs Dryas-tuf 
for det meste kan være ført væk under den lange kontinen¬ 
tale M a c t r a-n i v e a u e t s tid. Det forundrer saa meget 
mindre at denne løse tuf er forsvundet, naar vi ser at ogsaa 
den faste haarde furutuf praktisk talt er tæret væk og ført 
bort av det rindende vand, idet vi nemlig gjenfinder mange 
smaa blokker av denne furutuf blandt gruset i avsætningen 
ved Thingvold. Hvad der her imidlertid har en viss interesse 
er at vi paa grund av den helt lovmæssige opbygning av tuf- 
lagene kan henføre dannelsen saavel av Dryas-tuffen som 
furu-tuffen til sikkert bestemte og avgrænsede tidsavsnit, 
nemlig for den førstnævntes vedkommende til det forholdsvis 
kontinentale M a c t r a-n i v e a u, traugskjællets tid, og for 
den sidstnævrites vedkommende til den utpræget fugtige ved 
et atlantisk præg karakteriserte Tapes-niveauets eller 
teppeskjællets tid. Ved slutningen av denne vil den lille dal- 
sænkning i Gillebuskogen ha været utfyldt til dalbundrelief-* 
fet A B" C. 
Men den fugtige Tapes-tid med kalktufavsætning efter- 
følges saa av en meget varm og tør tid T r i v i a-n iveauets 
eller porcellænsskjellets tid, da tufdannelsen er 
ophørt og istedet trær forvitring og mulddannelse. Denne sidst- 
nævnte proces vil vistnok særlig fortsætte i begyndelsen av 
den eftenpaa ogsaa ved en yppig dalsidevegetation utprægede 
mere fugtige 0 s t r e a-n iveauets tid eller østers- 
tiden med de store og utprægede østersbanker omkring 
Kristianiafjordens indre del. 
Men eftersom under denne tid fugtigheten tiltar, vokser 
bækkens eller kanske elvens vandmængde saa meget, at en 
