avl samt en behandling av arvelighetslovene og mennesket. 
Skulde boken nogen gang komme i et nyt oplag, saa kunde 
man ønske disse kapitler væsentlig forstørret og langt mere 
indgaaende behandlet. 
Alt i alt maa von Hofstens arvelighetslære hilses 
som en velkommen berikelse av vor haandboksliteratur; dens 
klare fremstilling av de ofte vanskelige emner gjør den til 
en udmerket haandbok for studerende og forøvrig for hele det 
interesserte publikum, den burde ikke mangle i noget biblio¬ 
tek, saa meget mere som den i forhold til utstyret og omfan¬ 
get maa ansees for at være meget billig. 
August Brinkmann. 
Smaastykker. 
Fra Norsk Geologisk Forening. I møtet lørdag 30te 
november 1918 mindedes formanden foreningens mangeaarige 
medlem professor Amund Helland, som siden forrige 
møte pludselig var avgaaet ved døden. Forsamlingen hædret 
den avdødes minde ved at reise sig. 
Derpaa holdt professor dr. Y. M. Goldschmidt fore¬ 
drag om de mekaniske principer for skred og 
utrasninger. 
Der blev først git en oversigt over foredragsholderens 
iagttagelser 1914 og 1917 i Ryfylke (Lysefjorden) og Sogn 
(specielt Nærøfjorden) angaaende sprækkedannelser i bratte 
fieidsider. Disse kunde dels studeres som begrænsningsflater 
av gamle fjeldskred, dels som begyndelsesstadier til nye 
skred. Sprækkerne hadde altid et meget regelmæssig forløp, 
idet deres øvre del begyndte med omtrent 90 graders heldning 
oventil, for saa at bli stadig slakkere nedentil, indtil spræk- 
kens nederste del skar ut av fjeldsiden med omtrent horison¬ 
talt forløp. Paa fjeldplataaerne ytrer disse sprækker sig som 
vertikalsspalter, som stryker parallelt med vedkommende dal 
eller fjord. Sprækkernes form og beliggenhet syntes i stor 
utstrækning at være uavhængig av bergartens strukturretning 
og av geologiske grænser. 
Foredragsholderen hadde da tænkt sig muligheten av at 
saadan sprækkedannelse kunde behandles efter mekanikkens 
