— 253 - 
naturligst dertil at vælge en bergart, som for det første utmer¬ 
ker sig ved en høi grad av homogenitet, og for det andet har 
en saavidt lav stabilitetsgrænse at denne naaes ved langt 
lavere lodrette fjeldvægger end hvad der er tilfældet for gra- 
nit og lignende bergarter. Hertil synes specielt kridtfjeldene 
at maatte egne sig, saaledes som de forekommer i Danmark 
og andre steder. 
I denne forbindelse erindret dr. R e u s c h om de for¬ 
styrrelser i terrænget som er omtalt fra plataaet ovenfor 
Møens klint. Maaske kunde disse staa i forbindelse med 
de av prof. Goldschmidt berørte forhold, om end Hintze 
efter hvad taleren erindret, har tydet disse sprækkedannelser 
paa en anden maate. 
Ingeniør Ekenæs bad foredragsholderen uttale sig 
om det dr. Holmsen nævnte om tunneller. Her i Norge er 
dette av overordentlig stor interesse i det praktiske liv. 
Prof. Goldschmidt bemerket hertil, at det var van¬ 
skelig at uttale sig paa staaende fot om dette spørsmaal. 
Dr. Holmsen nævnte, at avskalning kom efter 20—30 
—50 aar eller saa omtrent, efter professor Heim. Problemet 
var endnu ikke matematisk utformet, saa sent som i 1908 
hadde ingen vovet sig ikast med det. 
Ing. E k e n æ s: De avskallinger han hadde tænkt paa var 
de saakaldte »poppings«, som springer av under selve driften, 
ofte rent eksplosionsmæssig. 
Prof. dr. Boris Popoff bemerket til dr. Holmsen, at 
»Bergschlag« indtraf under selve arbeidet i Simplon-tunnellen. 
Professor Jacob Schetelig mente, at bergkjede- 
trykket vel lettere vilde utsætte for »Bergschlag« i Alperne 
end her, da spændingskraften efter foldningen er mere utløst 
i Norge. 
Dr. H. Reusch holdt derpaa foredrag om »Fugle- 
stener«. Et resumé er trykt i dette tidsskrift 1918, s. 378. 
Der efter talte han om »Strandlinje n« ved 
Trondhjem hvis dannelse det fremdeles var vanskelig at 
forstaa. Doktoren var i nogen uvisshet om denne strandlinje 
uten videre kunde betegnes som dannet senere end den tid, 
da isbræ sidste gang laa over egnen. 
Dr. Popoff nævnte et analogt tilfælde fra Kolahalv- 
øen. Her optræder nemlig ogsaa strandlinjer meget lokalt. 
De er dannet under den sidste nedisnings avsmeltnings- 
periode. Flere partier av kysten — de mest utsatte — var 
allerede isfrie saa her kunde strandlinjedannelsen begynde, 
