- 266 - 
Han hadde hat den glæde, at hans mest fremragende elev 
prof. G. Haberlandt kaldtes til hans etterfølger ved Ber¬ 
lins Universitet og saaledes kunde fortsætte i hans aand. 
Nutidens anskuelser om jordskorpebevægelsernes 
aarsaker. 
Av Olaf Holtedahl. 
I en artikel i »Naturen« har jeg nylig meddelt litt om 
de geografiske forandringer som et bestemt, nordlig strøk av 
jordoverflaten har undergaat i den geologiske hovedperiode, 
vi betegner som jordens oldtid. Yi saa at der foruten de intense 
fjeldkjedebevægelser som har foldet jordskorpens lag i 
enkelte, lokalt temmelig begrænsede strøk, var svakere bølge- 
agtige bevægelser, hvis virkninger væsentlig traadte os i møte 
ved større eller mindre forskyvninger av strandlinjen. Ende¬ 
lig hadde vi, som en egen type, vertikalbevægelser av enkelte 
skarpt begrænsede omraader, sænkninger og hævninger mel- 
lem forkastningsspalter. 
Jordskorpebevægelseme er fundamentale geologiske fæ- 
nomener, og specielt har de iøinefaldende vældige foldninger 
som vi kan se eksempler paa rundt om paa jorden i de for¬ 
skjelligste formationers lagrækker meget tidlig tiltrukket sig 
opmerksomhet og fordret en forklaring. Og mere eller 
mindre heldige forsøk paa en forklaring av jordskorpebevæ¬ 
gelserne har da været gjort frem igjennem tideme, ikke mindst 
i de senere aar. I tilknytning til det som i forrige artikel 
blev meddelt om jordskorpebevægelsernes ytringsformer kan 
en orientering i disse spørsmaal muligens interessere »Natu¬ 
renes læsere. 
I virkeligheten stiller spørsmaalet om jordskorpebevæ¬ 
gelsernes aarsaker sig nu ganske anderledes broget end for 
20—30 aar siden. Dette hænger sammen med at nyere under¬ 
søkelser, særlig av fysisk art, har bragt vægtige indvendinger 
mot tidligere alment antagne læresætninger, samtidig som man 
er blit klar over forskjellige forhold vedrørende jordskor- 
