— 311 - 
Et spørsmaal forfatteren betragter fra forskjellige sider 
er det om aarsaken til at vi har hat en istid. Han avviser 
tanken om, at en temperatursænkning paa bare nogen faa 
grader skulde være tilstrækkelig til at fremkalde en istid, 
likesaa hypotesen om forandringer i polernes beliggenheta 
Mest sympati synes han at. ha, uagtet han uttaler sig med for- 
sigtighet, for en midlertidig formindskelse av den fra solen 
utgaaende varmestraaling. 
I slutningsavsnittet av den smukke bok omtales de minder 
den fordums istids natur her i Skandinavien har paatrykt 
landets former, altsaa vore f jordes, dales og sjøers karakteri¬ 
stiske træk. Hans Reusch. 
Smaastykker. 
Fra Norsk Geologisk Forening. Den 22de januar indbød 
foreningen til ekstraordinært møte i anledning av at de dan¬ 
ske forskere Knud Rasmussen og Lauge Koch, den 
anden Tlmleekspeditions geolog, besøkte Kristiania. Knud 
Rasmussen var aftenen i forveien blit hyldet i Geografisk sel¬ 
skap; denne aften viedes utelukkende Lauge Koch, hvis glim¬ 
rende geologiske arbeider i Nordgrønland maa sies at være 
enestaaende i polargeologien, og hvis resultater er av over¬ 
ordentlig stor betydning ogsaa langt utenfor palaregnene. 
Formanden, professor J. Schetelig ønsket de celebre 
danske gjester velkommen med tak for at de saa beredvillig 
hadde stillet sig til disposition for foreningen. 
Aftenens foredragsholder var naturligvis hr. K o c h, som 
fremla resultateme av sine arbeider der nord. Foredragshol¬ 
deren resumerte først ganske kort resultaterne av tidligere 
ekspeditioners arbeider. F e i 1 d e n, som i 1876 foretok en 
reise hit, var den første som utførte geologiske arbeider i 
disse strøk. Han hadde fundet gotlandiske formationer i 
Petermannfjeld ved Melvillebugten og sandstener nordenfor. 
Siden hadde bl. a. en canadisk ekspedition under A. P. L o w 
besøkt egnen i 1904. Ved siden av disse nævnte foredragshol¬ 
deren ogsaa den norske geolog P. S c h e i s arbeider, under 
den anden Fram-færd, arbeider som han betegnet som ene¬ 
staaende i polargeologien, naar man da muligens undtar Spits- 
bergens geologiske utforskning. 
