— 317 
(rødvingetrost) blev et eggekuld paa 5 borttat 22 / 5 . Bare 7 
dage senere begyndte det samme par paany at lægge egg i 
et nyt rede ca. 40 meter fra det forrige, og da jeg 7 / 6 under¬ 
søkte det, indeholdt det 6 egg. Da hunnen i dette par hadde 
en egen lyd, forskjellig fra alle andre rødvingehunner jeg har 
hørt, er enhver tvil om at kuldene hidrørte fra det samme par 
ganske udelukket. Et ganske lignende tilfælde indtraf med 
et par maaltrost (Turdus musicus). Ogsaa her hadde jeg 
anledning til at følge parrets bevægelser med faa dages mel- 
lemrum gjennem mai og juni. Kuldene hos denne art er nor¬ 
malt paa 5, de omlagte ofte bare paa 4; 6 er bare meget sjel¬ 
den fundet, men dette sidstnævnte tal indeholdt redet hos det 
paagjældende par, da jeg undersøkte det nye rede. 
Lie-Pettersen. 
Nogen avvikende kalkavleiringer. Foruten de egentlige 
kalktuffer træffer man her og der enkelte mindre avsætninger 
av kalk- og kalkstenmasser som mange kanske til at begynde 
med vil slaa sammen med dem, og jeg skal derfor i forbi- 
gaaende nævne et par eksempler paa saadanne. 
I universitetets kvartærsamling er fra ældre tid opbeva- 
ret med etiket »Vadsø 18 7 / 10 75, Sagfører Nergaard« og angit 
at være fundet »under iy 2 kvart dybt torvdækkec prøver av 
en kalkmasse i form av smaa erter, eller tildels disse endog 
sammenkittet til en ertesten-lignende fast masse. Endskjønt 
ingen sikre havorganismer her er fremfundet, er der vel i dette 
tilfælde ingen rimelig tvil om at man har for sig en avsæt- 
ning av marin art. 
Dette blir ved forekomsten av smaa Car dier og smaa 
Brachiopoder endnu mere klart ved en kalkavsætning hvorav 
hr. A. Kristiansen indbragte en prøve fra hovedbanens skjæ¬ 
ring, ca. 4—500 m. nedenfor Bryn station (Aker) e / 4 1903. 
Det fremmedartede indtryk denne kalkmasse gjør likesom 
den omstændighet, at den forekommer i ras, gjør at man nær¬ 
mest maa betragte den som for stedet sekundær tiltranspor- 
tert. Omtrent paa samme sted fandt jeg selv sommeren 1904 
en rød- til rustgul, brunagtig, breccieagtig eller konglomerat- 
agtig dannelse sammenkittet med jernoxydhydrat og førende 
kul, manganokkeragtig masse og skiførbiter, alt igjen av tem¬ 
melig fremmedartet karakter. 
Av atter anden karakter er de saakaldte »Hardpan«- 
dannelser, enten de nu forekommer i halvcentimetertykke pla¬ 
ter som Bjørlykke f. eks. har bragt fra en egg eller aas i Vinge- 
len (Tolgen) eller vistnok i plater, men utviklet med talrike 
liasselnødstore knuter paa overflaten, som let kunde lede tan- 
