— 330 — 
kant, ikke i den bakerste. Og samtidig ser man at tempera¬ 
turen er høi foran stripen, derimot lav i og bak stripen. Alt- 
saa: før hadde vi en kold luftstrøm som laa tvers for kursen 
av en varm. Nu har vi en varm luftstrøm som ligger tvers 
for* kursen av en kold. Resultatet er at den tunge kolde 
luft baner sig vei ved at flyte indunder den varme. Følgen 
er at den varme løftes op og tvinges til at avgi sit regn. 
Det er ikke længer vinden som blæser mot en fjeldryg, det 
er fjeldryggen som bevæger sig mot vinden. (Fig. 7). Den 
kommer veltende med voldsomhet, regnet begynder med en 
gang med fuld styrke, ofte som tordenbyger med heftige vind¬ 
kast, først varme saa kolde. Men efter en eller flere for- 
Fig. 7. Vandrende regnstripe, smal type. Vertikalsnit. 
holdsvis kraftige byger faar man klart kjølig veir. Paa Vest¬ 
landet blir det gjerne byger avbrudt ved solgløt for saa vidt 
vinden staar mot land. 
Regnstriper som disse feiet sidste sommer i store mæng- 
der hen over vort land. Snart kom en av den brede sort, 
snart en av den smale. De fulgte hinanden paa saadan maate 
at man maatte slutte sig til en bestemt sammenhæng mellem 
dem. Og enkelte ganger indtraadte det heldige tilfælde at 
sammenhængen viste sig klart indenfor omraadet av vore 
karter. 
Den 30te september hadde vi et av disse heldige tilfæl- 
aer. Fig. 8 a viser en regnstripe av den brede type, som kl. 2 
strækker sig over Danmark, Sydsverige og Østersjøen. Fig. 8 b 
viser den samme regnstripe seks timer senere: den har flyttet 
sig mot nordost op over Sverige og trukket efter sig en stripe 
av den smale type, som fra Danmark gaar ret sydover ned 
gjennem Tyskland. De to regnstriper danner et eneste sam- 
menhængende regnbaand, som gjør en knæk der, hvor den 
brede stripe gaar over i den smale. Omkring knækken 
