15 
Naar frosne Lig er udsatte for en uafbrudt Paavirkning af 
kold og tør Luft, vil deres Vandindhold langsomt fordampe, saaat 
der dannes et Slags Mumier, som ligner dem fra de meget varme og 
tørre Lokaliteter. Yed Hospitiet paa Store St. Bernhard, der 
ligger i en Højde af omtrent 7500', og hvor Temperaturen sjelden 
naar over Frysepunktet, blev saaledes tidligere Ligene af forulykkede 
rejsende, som var bleven fundne af Munkene, anbragte i en dertil 
in drettet Bygning, hvor et uafbrudt, iskoldt Lufttræk forholdsvis hur- 
tigt omdannede dem til ret kendelige naturlige Mumier. 
Selv ved en Temperatur, der hverken er særlig høj eller lav, kan 
man paa tilstrækkelig tørre Steder, f. Eks. i tørre G-ravhvælvinger 
med nogenlunde konstant Temperatur, iagttage dette mærkelige 
Fænomen, der rigtignok ofte synes væsentlig at skyldes individuelle 
Ejendommeligheder ved Ligene. Af saadanne naturlige Mumier kender 
man et meget betydeligt Antal, saaledes fra et Par Klostre i Toulouse, 
fra et Kloster ved Palermo, fra Krypten under Domkirken i Bremen 
og fra mangfoldige andre Steder, hvor man bl. a. tinder de mere eller 
mindre kendelige Lig af adskillige historisk bekendte Personer. 
Disse Mumiers Yægt er gennemgaaende paafaldende lille, 
ofte kun en halv Snes Pund, deres Knogler er lette og skøre, Huden 
ligner stærkt indskrumpet Læder, Muskler og Indvolde ser ud omtrent 
som Fyrsvamp og falder hen ved Berøring, Tænder, Negle, Sener og 
Arterier er derimod velbevarede, og Ansigtstrækkene er ofte ret 
tydelige. 
Som allerede omtalt blev Balsamering anvendt hos flere 
af Oldtidens Folkeslag. 
Ifølge en Beretning hos Herodot brugte Ætioperne 1 ) at tørre 
Ligene, overtrække dem med Gips, male dem og anbringe dem i en 
hul, gennemsigtig Søjle af „SaltL Den samme Forfatter fortæller, at 
Perserne 2 ) konserverede deres Lig ved Hjælp af et Overtræk af 
Yoks, og at Skyterne 3 ) aabnede deres Lig, tog Indvoldene ud, 
fyldte Krophulen med Krydderier, derefter overtrak det balsamerede 
Legeme med Yoks og syede det ind i en Dyrehud. Om Assyrerne 
beretter Strabo, som døde Aar 20 e. Kr. 4 ), at de som Konservations- 
0 H e r o d o t s 3. Bog, 24. Kapitel. 
2 ) Herodots 1. Bog, 140. Kapitel. 
3 ) Herodots 4. Bog, 71. Kapitel. 
4 ) Strabo: „Geographica“, lib. XYI, 1.20. 
