40 
med at foreta maalinger til bestemmelse av jordens dimensioner og 
figur, en saakaldt gradmaaling, atter at gaa ut fra toisen fra Grand- 
Chatelet ved bestemmelsen av toisens sande længde. Ogsaa denne nye 
toise, som bl. a. lagdes til grund for gradmaalingen i Peru —■ den 
saakaldte Peru-toise — og som betegnet den første virkelig viden- 
skabelige fastslaaen av en toises længde, blev senere sammenlignet 
med sekundpendelen (paa 45° bredde), men ogsaa disse observationer 
er uten værd. 
Et andet naturmaal, som man har fæstet sig ved, er jorden 
sel v. 
Det første forslag i saa henseende fremkom i Frankrike paa den 
franske revolutions tid. Det vandt nationalforsamlingens tilslutning, 
og tanken blev paa sin vis ogsaa realisert. Eh kommission, som tæl- 
lede flere av den tids mest fremstaaende mænd paa dette omraade 
(Borda, Laplace, Lagrange o. fl.) foreslog nemlig, at man skulde vælge 
som naturmaal en viss brøkdel av jordens omkreds — der jo maatte 
betragtes som uforanderlig. Man hadde da valget mellem omkredsen 
ved ækvator og omkredsen maalt over begge poler — meridianer. Man 
blev staaende ved den sidstnævnte og foreslog som enhet for vore 
længdemaal V 40000000 av meridianen, eller som kommissionen uttrykte 
det: en timilliontedel av meridiankvadranten. Denne længde 
kaldte de 1 meter -— og dette er oprindelsen til meteren. 
Det bør her indskytes, at selve ideen om at benytte jordens dimen¬ 
sioner som naturmaal den gang ikke var ny, idet C a s s i n i allerede 
i 1720' hadde utkastet tanken om at benytte ækvator eller jordens 
radius som uforanderlig naturmaal. 
Den nævnte kommissions forslag, som indebar i sig nødvendig¬ 
heten av at foreta en maaling av endel av meridianen, en grad¬ 
maaling 1 ) altsaa, blev bifaldt i 1791 ; maalingerne blev sat igang, og 
allerede i 1799 forelaa resultatet, idet den endelige længde av meteren 
som Vi 0000000 av meridiankvadranten da fastsloges. Denne længde 
blev uttrykt i „p a r i s e r 1 i n j e r“, som igjen var 8 -l~j av Peru-toisen. 
1 ) Der er senere fra fremstaaende hold (Bessel) uttalt, at man maa anta, 
at det var ønsket om at faa utført en gradmaaling, som ledet kommissionen 
til at foreslaa en brøkdel av meridianen valgt til maale-enhet — og ikke omvendt. 
Kommissionens forslag om, at man — for naarsomhelst at kunne fremstille paa- 
nyt 1 meter, — skulde undersøke, hvormange svingninger en matematisk pendel, 
som var 1 meter lang, gjorde i lufttomt rum i løpet av en dag paa 45° geogra¬ 
fisk bredde, synes ogsaa at peke i denne retning. 
