43 
Man opgav natnrmaalet. Den forarbeidede nr-meter gjordes forøvrig 
saa nøiagtig som mulig lik den tidligere nævnte métre d^archives, som 
altsaa igjen skuld© være Viooooooo av meridiankvadranten. 
Det gjennem aarhundreder brændende spørsmaal om at kunne 
henføre enheten for vore længdemaalinger til et evig uforanderlig 
naturmaal, og derved for stedse sikre os denne, ser imidlertid nu 
endelig ut til at skulle finde sin løsning, og det er videnskapens store 
fremskridt paa fysikens —■ særlig optikens — omraade i de allersidste 
aar, som har levert os midlerne hertil. Allerede i begyndelsen av 
60-aarene utkastet fysikeren Maxwell tanken om at bestemme 
længdemaalsenheten ved hjælp av en bestemt lysstraales bølgelængde. 
F i z e a u behandlet umiddelbart derefter tanken nærmere, men dens. 
praktiske realisation viste sig umulig paa grund av, at man endnu 
savnet midler til at maale bølgelængderne. Dette middel er imidlertid 
senere fun det i interferentsfænomenerne. Paa grundlag av disse mente 
nemlig de to amerikanske fysikere Michelson og M o r 1 e y at 
kunne føre bevis for bølgelængdernes skikkethet som naturmaal. 
Deres forsøk, som vakte stor opmerksomhet, foranlediget den inter¬ 
national e maal- og vegtkomité til at anmode Michelson om at fort- 
sætte sine forsøk i Paris. Han efterkom anmodningen og det lykkedes. 
ham i tiden oktober 1892 til mars 1893 at bestemme med stor nøiagtig- 
het den internafcionale meters længde i forhold til bølgelængden for 
den røde linje i kadmiumsspektret. Michelsons metode er senere yder- 
ligere forbedret, og det er ved maalinger, som utførtes i 1905, lykkes 
at bestemme ur-meterens længde i forhold til den nævnte bølge¬ 
længde med den uhyre nøiagtighet, som vil fremgaa av nedenstaaende 
tal, som betegner resultatet av 4 uavhængige maalinger, og hvor 
X betegner bølgelængden for den ovenfor nævnte lysstraale og |x er 
= y-øVo millimeter • 
1. 1 meter = 1553164,12 X eller X — 0,64384696 jx 
2. 1 meter = 1553164,16 X eller X = 0,64384695 jx 
3. 1 meter = 1553164,22 X eller X == 0,64384692 jx 
4. 1 meter = 1553164,02 X eller X = 0,64384700 \x 
Som middeltal faar man 
1 meter == 1553164,13 X eller X = 0,64384696 jx 
