73 
Ved at sammenligne alle de stationer fra „Cliallenger a s togt som¬ 
meren 1873, som ligger i nærheten av „Michael Sars“ s stationer fra 
sommeren 37 aar senere, viser det sig overalt, at våndet i de midtre 
vandlag var meget varmere i 1873 end i 1910: 
Temperaturer i Atlanterhavet. 
Juni 1873 (Challenger) og juni 1910 (Michael Sarsj. 
Forskjel i temperatur. 
A 
B 
C 
Dybde 
mellem , 3 Challenger a 
stat. 55 
„Ch.“ stat. 66 
„Ch.“ stat. 69 
Favne 
og „Michael Sars“ 
stat 65. 
„M. S.“ v 63 
„M. S.“ » 60 
0 
0°.6 
'H- 1°.2 
2°.3 
100 
1.1 
0.5 
0.8 
200 
1.7 
1.2 
1.6 
300 
2.2 
3.7 
2.8 
400 
3.2 
4.8 
2.8 
500 
3.2 
4 3 
2.0 
600 
1.9 
1.9 
0.7 
800 
0.7 
1000 
0.1 
0.4 
„Ch. u 66: 
„Ch. u 66: 
„Ch.“ 69: 
36°33'N., 47°58'W. 
37°24'N. 44014'W. 
38°23'N. 37°31'W. 
„M. S. u 65: 
„M. S.“ 63: 
„M. S.“ 60: 
31 ° 12 ' N. 48°30' W. 
36°5'N. 43°58'W. 
41°39'N. 5104'W. 
Tabellen viser temperaturforskjellen (i 0 C.) mellem respektive en 
av „ Challenger “ s og en av „Michael Sars“ s stationer. Som det sees, 
gaar forskjellen i de midtre vandlag op til 5° C., mens den kun er 
henholdsvis 0.1° og 0.4° i dypet. Disse erfaringer synes at tyde paa, 
at der fra aar til andet i disse midtre vandlag maa være saa store veks¬ 
linger i varmemængden, at de endog overgaar aarstidvekslingerne. 
Det er klart, at saadanne vekslinger i Atlanterhavets varme- 
mængde har den største betydning og fortjener videre undersøkelser. 
I Norskehavet har „Michael Sars" s undersøkelser tidligere paavist 
vekslinger i Atlanterhavvandets varmemængder. 
