86 
Om disse mange arter vet man imidlertid ikke saa meget. Sær¬ 
deles mange av dem kj endes kun i et enkelt eller nogen faa eksem¬ 
plarer, og om deres biologi, deres forplantning, utviklingshistorie, 
vekst, deres ydre livsbetingelser vet man kun meget litet. Den fore¬ 
stilling, man nu almindeligst finder i litteraturen om dyphavets dyre¬ 
verden er den, at der i havet findes en broget formrigdom langs hav- 
bunden eller svævende i vandmasserne under særdeles ensformige livs¬ 
betingelser i et absolut mørke og i et medium med konstante tempera¬ 
turer og andre fysikalske forhold. 
For den biologiske tænkning har denne forestilling om dyphavets 
dyreliv frembudt mange gaater. Hvorledes kan der i et saadant kon¬ 
stant medium ved siden av hinanden leve saa mange og saa indbyrdes 
forskjellige former ? Hvorledes kan dyr med store øine leve ved siden 
av blinde former? Hvorledes kan enkelte arter ha talrike høit ut¬ 
viklede lysorganer, andre helt mangle slike organer? Hvorledes kan 
inden samme dyregruppe, ja hos meget nærstaaende arter, farverne 
være saa forskjellige i et og samme ydre medium? Disse spørsmaal 
melder sig nu med desto større styrke, som det har lykkedes den bio¬ 
logiske havforskning at finde eksempler paa, at der i samme hav- 
omraade kan findes mange forskjellige dyreformer, som hver for sig har 
sine eiedommeligheter i levevis, opholdssteder o. s. v., saaledes f. eks. 
at hver art har sit eget karakteristiske utbredningsomraade, selv om de 
stundom kan findes sammen i den samme fangst. Studiet av torske¬ 
fiskenes (gadidernes) gydningsomraader i Nordsjøen og Norskehavet 
har f. eks. vist, at hver av 17 arter har sit eiendommelige gytnings- 
omraade. Hver art søker under gytningen bestemte dybder, tempera¬ 
turer og saltholdigheter karakteristiske for den. Som arten i mor- 
phologisk henseende kan karakteriseres ved en bestemt form eller 
bygning, saaledes kan. den og saa karakteriseres ved bestemte eksistens¬ 
betingelser. Disse karakteriserer i like grad den bestemte art, som 
den morphologiske beskrivelse gi ør det. Begge forskningsmetoder 
utfylder artens begrep. 
Vil man gjøre undersøkelser over de eksistensbetingelser, under 
hvilke dyrene lever, maa man selvfølgelig først og fremst vite, hvor 
de lever. Det vil i havet fremforalt si, i hvilket dyp dyrene lever. 
Alene derved kan det bli mulig at konstatere, under hvilke lysfor¬ 
hold, i hvilken temperatur og saltholdighet dyrene lever. Kundskapen 
om de mindre organismers opholdssteder har i de senere aar utviklet 
