114 
Nedbør i Norge. 
Av H. Mohn. 
Det er den slags nedbør, som vi kalder regn og sne, som jeg i det 
følgende skal meddele nogen oplysninger om. De er tat fra mine 
sidste studier av nedbøren i Norge. 
De tidligere iagttagelser av nedbør i Norge gav et meget ufuld- 
komment billede av hvorledes den er fordelt over landet. Dette gjæl- 
der mest nedbørhøiden eller nedbørens mængde, den som maales med 
regn- og snemaaler. Siden oprettelsen av „den utvidede nedbørmaa- 
ling a i 1895, som har kunnet arbeide med en række iagttagelsessta- 
tioner med maalere og hvis antal nu er henimot 500, ret jevnt fordelt 
over hele landet, er det blit mulig at beregne foreløbige værdier for 
den gjennemsnitlige nedbørhøide for de forskjellige strøk av landet 
og tegne karter som viser hvorledes den er fordelt over Norge. 
Kundskap om nedbøren deler sig i to grene, nedbørens hyppighet 
og nedbørens mængde. Nogen næringsveie, som landbruket, har mest 
interesse av den første, andre, som de der er betinget av vasdrag, mest 
av den sidste. 
I. Nedbørens hyppighet. 
Det paalideligste maal for nedbørens hyppighet som vi for øie- 
blikket har, er antallet av dage med nedbør, hvis høide er maalt til 
en tiendedels millimeter og derover i 24 timer. De tilsvarende bereg- 
ninger rækker til 1895. Beregninger efter de senere observationer er 
endnu ikke færdig. Kartet fig. 1 viser fordelingen av nedbørdage 
efter det beregnede gjennemsnitlige antal for hele aaret. 
Omkring 100' nedbørdage i aaret har følgende fire strøk: 
1. Mundingen av Kristianiafjorden og den sydligste del av Smaa- 
lenene. 
2. Hadeland, Krødsherred, Nordre Telemarken, Nummedal og Hal¬ 
lingdal. 
3. Nordre Gudbrandsdalen og Foldalen. 
4. Det indre av Tromsø amt og av Finmarken fra Narvik til Vardø 
og Syd var anger. 
