117 
33 aar 1876 til 1908 fra 23 stationer, som jeg har inddelt i følgende 
4 grupper : 1) Det nordlige Norge 6 stationer : Vardø, Alten, Tromsø, 
Andenes, Bodø og Brønnø. 2) Vestlandet 8 stationer: Kristiansund, 
Ona, Florø, Lærdal, Hellisø, Bergen, Ullensvang og Skudenes. 
3) Sørlandet 4 stationer : Mandal, Oxø, Torungen og Færder. 4) Øst¬ 
landet 5 stationer: Kristiania, Eidsvold, Granheim, Dombaas og 
Røros. 
Observationerne fra alle disse stationer kan ikke likefrem sam¬ 
menstilles. Iagttagernes bedømmelse av en nedbørdag er forskjellig. 
Nogen av dem har notert den mindste nedbør som er faldt, andre har 
notert kun de mere paatagelige nedbørtilfælder. En enhet heri har 
jeg søkt at faa istand paa følgende maate: Først tokes middel av 
antallet av nedbør dage i aar et for de 33 aar for hver enkelt station. 
Derefter beregnedes de enkelte aars antal nedbør dage for hver sta¬ 
tion i procent av det 33-aars medium. For hver av de nævnte grup¬ 
per tokes medium. Disse medier viste for hver gruppe i løpet av de 
33 aar en gang, som vistnøk i det'store taget kunde sees at følge 
solflekkeperioden paa 11 aar, men som i det mindre var noksaa for¬ 
skjellig indbyrdes. Men naar jeg tok middel av alle 4 grupper, altsaa 
for hele landet, kom der frem en øiensynlig overensstemmelse mellem 
gangen i nedbørens hyppighet og i solflekkernes. Imidlertid kom 
der ogsaa frem en anden længere periode, idet den første halvdel av 
aarrækken viste en stadig økning av nedbørhyppigheten. Denne kan 
tænkes at være virkelig, men den kan ogsaa ha sin grund deri at 
observationerne efterhaanden er blit nøiagtigere og fuldstændigere. 
Regner jeg nu med avvikelserne fra den længere periode, faaes et nøi¬ 
agtigere billede av nedbørens veksel i de 33 aar. Fig. 2 viser dette 
billede. Den øverste kurve viser nedbørhyppighetens gang i procenter 
