119 
Maksimum av nedbørhyppighet falder paa det 6te og det 10de aar, 
mens maksimum av solfiekker falder midt imellem disse, paa det 
8de aar. 
Middel av nedbørtallene er 100, middel av solflektallene er 36. 
Disse er i figur 3 fremhæyet ved sterkere linjer. Yi ser, at overskud 
og underskud av nedbør og solfiekker ligger meget nær paa samme 
række av aar. 
Paa solfiekker, faa nedbørdage, mange solfiekker, mange nedbør- 
dage i Norge. Hele Norge tat under et. Uroen paa solen, som gir 
sig tilkjende ved mange solfiekker, gjenspeiler sig i hyppig og uregel- 
mæssig nedbør i Norge. 
II. Nedbørens mængde. 
Maalet for nedbørens mængde er den høide som regn eller smeltet 
sne vilde ha paa jorden, dersom den ikke randt bort eller fordunstet. 
Nedbør høide n maales med regnmaaler eller snemaaler og maale- 
glas, og angives i milimeter eller i centimeter. Maalingen gjøres hver 
dag om morgenen, naar der i de sidste 24 timer er faldt nedbør. Der 
tages summen av den maalte nedbør for hver maaned og for hele aaret. 
Til studiet av nedbørhøiden i Norge har jeg benyttet observa- 
tioner fra de 30 aar 1874 til 1905. For de stationer, der har kortere 
aarrækker, er de gjennemsnitlige nedbørhøider for den 30' aars række 
beregnet ved sammenligninger med nabostationer, som har den hele 
30-aarige observationsrække. Yore nedbørnormaler gjælder saaledes 
for det nævnte 30-aarige tidsrum. 
Efter sandsynlighetsregningen blir middelfeilen for et aars nor¬ 
mal, beregnet som middel av 30 ! aar, 2 til 3 procent av aarsnormalen. 
For stationer med 10 aars observationer kommer usikkerheten i de 
beregnede aarsnormaler op i 5—7 procent av normalen. 
Den aarlige nedbør høide: Avsættes de beregnede aars¬ 
normaler paa et kart og trækkes linjer gjennem de steder, som har 
samme aarlige nedbørhøide — isohyeter for aaret — faar vi et 
billede som fig. 4. 
