134 
den samme virkning i forsterket maal under de for nedbør dannelse 
utpræget gunstigste betingelser ved nedbørvindene. At denne for¬ 
sterkning er proportional med, eller vokser i samme forhold som den 
normale aarlige nedbørhøide og ikke blot er en enkel forsterkning av 
samme størrelse paa alle steder, gir fjeldets virkning karakteren av 
en multiplikator, ikke en addend, til den oprindelige virkning av de 
cykloniske luftstrømme. 
Nedbørhøide og solf lekker ne: lagttagelserne viser, 
at den aarlige nedbørhøide paa ethvert sted veksler fra det ene aar 
til det andet paa en meget uregelmæssig maate. Forholdsvis sjelden 
er den i stadig stigning eller fald nogen aar efter hverandre i ^Oftest 
gaar den op et aar og ned det næste. Grafisk fremstillet viser den 
en linje, der er takket som et sagblad. 
Fig. 10. 
Selv middeltal for grupper av stationer, omfattende større dele 
av landet, viser uregelmæssigheter og indbyrdes uoverensstemmelser. 
Først naar der regnes med utjevnede middeltal for hele landet kom¬ 
mer en oversigtlig regel frem. Utjevnede middeltal av observatio- 
nerne fra 20 stationer gir det i fig. 10 øverst fremstillede resultat. 
De værdier som avlæses lodret opad, og som er betegnet med kryds, 
er middelnedbørhøide for hele Norge i procent av middel for de 34 
aar 1876—1309 efter iagttagelser fra 20 1 stationer. Den uttrukne 
kurve er utjevnet mellem disse. Den nederste kurve er solflekke- 
kurven, den samme som i fig. 2. Som det sees, har vi 
Min. Max. Min. 
Nedbørhøide 1876 og 1878 1882 og 1887 1889 
Solflekker 1878 1883— 1884 1889 
Max. 
1895—98 
1893 
Min. Max. 
1901 og 1904 
1901 
1906 
1907 
