148 
blodsslegtskap. Først og fremst derved, at paavisningen av dem læg- 
ger en dæmper paa de fantastiske fylogenetisk-naturfilosofiske spekula- 
tioner, som karakteriserer et ikke fjernt tidsrum og som endnu tæller 
sine repræsentanter blandt zoologerne. Der er kommet et nyt moment 
ind, som fører med sig en kritisk sigtning av de enkelte forholds 
værdi; fra vildt teoretiske spekulationer tvinges vi ind i skarpt kri¬ 
tiske studier. 
Men betydningen rækker langt videre og er megek større for de 
problemer, som beskjæftiger vor tids zoologer. Selve opdagelsen av 
konvergensfænomenerne og konvergensens indvirkning paa organis¬ 
men har stillet nye og meget betydningsfulde problemer for de eksperi¬ 
mentelle undersøkelser. Det gjælder problemer, hvis løsning ikke 
mindst vil kunne gi os bidrag til forstaaelsen av variationerne og 
arveligbetslovene. Yi kan ikke bedømme rækkevidden av disse forsk- 
ningsretninger endnu, saa nye de er. Men et par eksempler vil vise, 
hvad felter konvergensundersøkelserne har aapnet for os. 
Den eksperimentelle zoologi har hovedsakelig bevæget sig paa de 
rent embryologiske eller end mere de pathologiske felter hittil. Men 
den begynder nu ogsaa at gripe ind paa andre og mere almene felter. 
— Det er en paafaldende kjendsgjerning, at man paa enkelte, bestemte 
omraader bare finder sorte firben. Ofte nok er de blit beskrevne som 
særegne („lokale“) arter. Men er de nu ogsaa i virkeligheten gode 
arter, eller skulde de ikke være fysiologiske former, som er tvunget 
ind i konvergent farveutvikiingsretning av de særegne, fysikalske for¬ 
hold? Løsningen ay dette spørsmaal vilde danne en paralel til de 
storslagne undersøkelser, som Tower har anstillet over kolorado¬ 
billen. Han har ad eksperimentel vei vist, at ytre, iysiske faktorer 
kan indvirke paa en art, saa den spalter sig i divergente former eller 
elementærarter —r firbenproblemet byr os paa den anden side det mot¬ 
satte fænomen, konvergensprincippet. 
Et andet problem, som ogsaa maa kunne opklares ad eksperi¬ 
mentel vei, er opstaa^lsen av yngelpleien hos aktinierne, som jeg 
nævnte om før. Man maa kunne paavise, hvilke faktorer her er de 
avgjørende, om det er vandets saltholdighet, dets temperatur, begge i 
forening eller andre, mindre paaagtede faktorer. Dette problem er 
imidlertid bare en del av et større, nemlig hvad indvirkning de ark¬ 
tiske forhold har paa organismerne og hvilken rolle de enkelte fak¬ 
torer spiller ved denne indvirkning. Det maa kunne løses, naar 
akvarietekniken blir utviklet til en større høide, end den nu er. 
