149 
Alt nu kan vi med sikkerhet si,' at eksperimentelle undersøkelser 
vil kunne vise os enkelte led i konvergente utviklingsrækker og aar- 
saken til, at de opstaar. Eksperimentelle undersøkelser over konver- 
gensfænomenerne vil uten tvil kaste mere lys over, hvilke organi- 
sationstræk er arvelige, og hvilke som paatvinges organismen av den 
omgivende natur. Der kan ikke være tvil om, at disse studier vil 
vise os, at f. eks. meget av det, vi nu sammenfatter under betegnel 
sen „beskyttel sesf arver “ mere skyldes biofysikalske faktorer end et 
naturlig utvalg. 
Den første, som har pekt paa konvergensfænomenerne i dyreriket 
og paa deres store betydning for zoologien, er tyskeren K ii k e n t h a 1. 
Han har derved ikke bare bragt en skarp, ofte negativ kritik i de 
fylogenetiske studier, men ogsaa aapnet vore øine for en hel række 
positive problemer, som ligger og venter paa sin løsning, og som kan 
skape nyt liv i gamle forskningsretninger. De positive problemer 
aapner ogsaa nye felter og nye forskningsretninger, som jeg har pekt 
paa her. Konvergensundersøkelserne har betydning for de anatomiske 
og systematiske studier, de skaper nye synspunkter i embryologien og 
de maa belyses ved eksperimentelle undersøkelser. Alt nu spores der 
sterkere liv i undersøkelsen paa felter, hvor konvergensfænomenerne 
ligger klarere i dagen og hvor man har faat øinene op for dem. Men 
vi staar endnu ved begyndelsen, og det tilkommer fremtiden at nytte 
de givne vink og antydninger fuldt ut. Endnu er det en fremtids- 
opgave at bringe konvergensfænomenernes utallige problemer frem tik 
løsning og forstaaelse. 
Mindre meddelelser. 
Norske bræers forandring 1910. I tilslutning til de meddelelser, 
som jeg nu i flere aar har git om vore bræers forandringer, skal der 
ogsaa iaar leveres en oversigt, idet der med hensyn til mere detaljerte 
oplysninger henvises til en avhandling: „Bræmaaling i Norge 1910“ , 
som netop trykkes i „Nyt Magazin for Naturvidenskaberne“ . 
Ogsaa i indeværende aar har bestyrelsen for „Fridtjof Nansens 
F‘ond“ bevilget det samme beløp, 200 kroner, som foregaaende aar til 
fortsættelse av bræmaaiinger, der ogsaa i vort land utføres som et led 
i de Internationale maalinger, der nu paagaar. Patentfører Ole Vole 
