172 
utførlig beretning vil man finde i et interessant litet skrift av pro¬ 
fessor Ramsay i Helsingfors: Orogenesis und Klima (48 sider), 
Helsingfors 1910, samt i hans udmerkede lærebok: Geologins Grunder. 
F j eldkj ederne og vulkanerne. 
En fjeldkjede opstaar naar jordens volum under avkjølingen for- 
mindskes, og jordskorpen derved slaar rynker. Vulkanerne og de 
eruptive bergarter, der er opstaat ved vulkansk virksomhet, findes 
langs fjeldkjederne. Det er endvidere paavist, at vulkanerne er dan¬ 
net ikke alene i de samme soner som fjeldkj ederne, men ogsaa til de 
samme tider, og vi skal derfor behandle begge disse geologiske fore¬ 
teelser sammen. 
I de archæiske lag eller grundfjeldet har der overalt været store 
foldninger og megen vulkansk virksomhet, men allerede fra algonk, 
der ligger mellem det ældste grundfj eld og kambrium, kj ender man 
mere rolige hvileperioder, f. eks. fra avsætningen av Torridonsand- 
stenen i Skotland. 
De store archæiske fjeldkj eder var paa enkelte steder, som i 
Canada og Skandinavien, helt erodert ned til peneplaner (o : lavslekter 
i havets nivaa) i den tid, da de første kambriske lag blev avsat. Den 
kambriske tid og den ældre del av undersilur (ordovicium) er rolige 
tider, men allerede i mellemsilur optræder forløpere til den første 
nøiere kj endte „orogenetiske“ eller fjeldkj ededannende periode i over- 
silur og underdevon. I denne gamle periode er den store „kale- 
doniske“ fjeldkjede dannet, som bygger op store dele av vort land. 
Nu er bare levnet grundvolden eller den indre kjerne av en tidligere 
utvilsomt langt høiere og større fjeldkjede. Den strækker sig fra 
Irland, Wales, Nordengland og Skotland over Nordsjøen til Norge, 
hvor den bygger op de centrale og nordlige dele av landet samt de 
tilgrænsende dele av Sverige. Hele veien finder man omvandlede 
siluriske skifre og kalkstene, gjennemsat av eruptive bergarter som 
granit og gabbro; disse bergarter kan være injiceret under eller efter 
foldningen. Andre rester av denne fjeldkjede findes paa Bjørneøen 
og paa Spitsbergen, hvor man i den saakaldte hecla-hookformation 
har sterkt omvandlede skifre, der i alle fald delvis er foldet i 
kaledonisk tid. Rester av fjeldkj eder fra den samme periode er 
ogsaa fundet i Sydsibirien og i De forenede Stater. 
