183 
Mindre meddelelser. 
Hvormange arter av planter kjender vi? Eor omtrent 2200 
aar siden kjendte Theophrastus ca. 500 forskjellige planter og 300 aar 
senere ved begyndelsen av vor tidsregning talte Dioskorides omtrent 
600 1 arter Omkring aaret 1650 kj endte Bauhin 5266 plantearter. Og- 
saa Linné kunde omkring midten av det 18de aar hundrede blot opføre 
8551 forskjellige arter. Men allerede i 1919 talte de Candolle alene 
30,000 forskjellige fanerogamer eller blomsterbærende planter. I 
1845 kunde Bindley opføre ca. 80,000 saadanne og i aaret 1885 anslog 
Duchartre antallet av kj endte kj endte fanerogamer til ca. 100,000 ar¬ 
ter. Av kryptogamer, planter som forplanter sig ved lijælp av sporer, 
talte han 25,000. Syv aar senere anslog Saccardo antallet av kjendte 
planter til 174,000 arter, hvorav over 100,000' fanerogamer, og i tids¬ 
skriftet „Science“ anfører professor ved universitetet i Nebraska, Char¬ 
les E. Bessey, at i vore dage maa antallet av plantearter, som er bota¬ 
nikerne bekjendt, anslaaes til ca. 210,000. I sammenligning med 
dette antal maa Linné’s 8,551 arter betegnes som meget beskedent og 
dog er muligens disse 210,000' arter kun halvparten av de planter, som 
findes; Bessey mener nemlig at der paa jorden eksisterer omkring 
400,000' plantearter. („Prometheus“). 
Potetens historie. Da spanierne i 1526 kom til Peru og i 1535 
til Chili fandt de hos de indfødte et mel, som kaldtes c h u n a og som 
blev fremstillet av de i solen tørrede potetesknoller. Dette mel skal 
ha været i bruk fra umindelige tider. Den nu saa vigtige, ja uund- 
værlige knollefrugt, poteten, bragte spanierne med sig hjem til 
Spanien omkring midten av det 16de aarhundrede, og de første poteter 
blev dyrket som sirplanter i Sevilla. Omkring 1560 eller 1570' bragte 
spanierne planten til Toskana og Holland. I Italien blev planten 
sandsynligvis paa grund av knollernes likhet med trøffelen (tartufo) 
kaldt tartufoli, hvorav igjen det tyske og det danske ord kartoffel kan 
avledes. I aaret 1584 bragte Sir W. Raleigh poteten til Irland, to 
aar senere bragte ogsaa Hawkins knoller til denne ø. Der blev dog 
den gang ikke anstillet større dyrkningsforsøk med den. En slegtning av 
Hawkins, Francis Drake blir ofte nævnt som den der først bragte pote¬ 
ten til Europa. Det var dog ikke denne plante han indførte, men en 
lignende rodfrugt, bataten, som i den første tid oftere synes at være 
bleven forvekslet med poteten, herpaa tyder ogsaa det engelske ord 
potato, hvorav igjen er avledet det norske potet. 
I aaret 1587 skal en breslauer-læge, Scholz, ha hat potetesstau- 
der i sin have, sandsynligvis dog kun som sirplanter. I 1588 kom 
planten til Wien og i 1591 til Dresden. I begyndelsen av det 17de 
aarhundrede var potetesblomster meget yndede blomster ved hoffestlig- 
heterne i Paris og i aaret 1616 kom poteten som en stor delikatesse 
paa det kongelige bord. I aaret 1623 indførte Raleigh poteten paany 
til England og da med bedre resultat end første gang. Poteten var 
