Om transplantationer og deres videnskabelige 
betydning. 
Foredrag holdt i Kristiania i september 1910. 
Av Hjalmar Broch. 
Ingen har sat noget merke der, hvor han ligger begravet, som 
var den første, som foretok transplantationer, og hans navn har ingen 
plads fundet i de historiske annaler. Og likesaa ukjendt som han 
selv og hans. fødested er forblit for os, likesaa litet kj ender vi til, paa 
hvad tid han har levet. Vi kan bare si, at de botaniske transplanta- 
tioner, podningerne og okuleringerne, er meget gamle og at deres 
oprindelse maa søkes i en tid, da den botaniske videnskap endnu ikke 
var blit videnskap i vor tids opfatning. — Det er vel ingen av os, 
som helt ut kan forstaa eller værdsætte hele de botaniske transplanta- 
tioners betydning og rækkevidde. Men alle kan vi sé, at de har stor 
praktisk værdi, og det vilde være umulig for vore gartnere at opnaa 
sine nutidige, store resultater uten podningerne. 
Naar talen falder paa botaniske transplantationer, tænker mange 
av os uvilkaarlig paa en mand, hvis navn har faret over verden i 
senere aar, halvt som en mythe, halvt som et videnskabelig fænomen, 
—- fordi han selv og hans virke tilhører „the wild West“ ; jeg mener 
Luther Burbank. For at tale med botanikeren Rumker: 
hvad er Burbank! Er han en likesaa stor selvmotsigelse som sin 
sørgelig berømte, torneløse kaktus eller hvad er egentlig hans betyd¬ 
ning ? Eifter at han personlig har hat anledning til at se Burbank 
og hans virke paa nært hold, sier Rumker, er han kommet paa det 
rene med, at Burbank selv ingen betydning har som videnskaps- 
mand. Han er til 90 °/ 0 amerikansk reklame, og dog vil de reste¬ 
rende 10 °/ 0 være nok til at la ham leve længer end mangen en av 
vor tids altfor mange, teoretiserende botanikere. Hans betydning 
maa vi, som Rumker siger, søke deri, at han har sat podningerne 
i system. Han har ved sine planmæssige podninger frembragt resul¬ 
tater av sine vidunderlige, videnskabelig planløse og ofte vildt van- 
Naturen 1911. 13 
