201 
derimot et stykke bek, vil det først bli mer og mer blødt, deiagtig, og 
ganske umerkelig, gradvis anta væskeformen. 
I dette tilfælde er der altsaa ingen skarp grænse mellem fast og 
flytende. Begge tilstandsformer gaar umerkelig over i hverandre. 
Men med hvilken ret kan vi da kalde kold bek fast og varm bek 
flytende? Det korrekteste vilde jo være at bruke samme betegnelse, 
amorf, for begge slags bek. I motsætning til is har nemlig bek ingen 
krystalform. Saadanne legemer kaldes amorfe. Som bek opfører sig 
ogsaa andre amorfe stoffer. Det mest korrekte er da ikke at sætte 
grænsen mellem fast og flytende men mellem krystallinsk og amorf. 
Naar is smelter gaar den altsaa over i den amorfe tilstandsform. 
Eksemplerne kan forfleres. En kvariskrystal opfører sig i alle 
henseender som et fast legeme. Om man overlater den til sig selv — 
aldrig saa lang tid eller lar kraften virke noksaa længe, vil man aldrig 
faa se den flyte likesom bek. Ved en viss grænse knuses simpelthen 
krystallen. Opvarmes den, blir den heller ikke gradvis bløtere og 
bløtere, men ved en ganske bestemt temperatur, vil den pludselig, 
hvor forsigtig man end varmer op, springe itu og opløse sig i et 
fint støv. Dersom man samler dette støv og smelter det sammen, 
vil man faa en masse, der er ganske forskjellig fra kvartskrystallen. 
Ved gradvis ophetning vil det opføre sig som bek. Ikke for noget 
punkt vil man kunne sætte grænsen mellem fast og flytende. Saken 
er, at man her har at gjøre med kvarts i amorf tilstand. Ikke fra 
et kemisk standpunkt,men fra et fysisk er amorf kvarts mere forskjel¬ 
lig fra krystallisert kvarts end f. eks. fra glas, glycerin, ja selv fra 
vand. 
I den krystalliserte tilstandsform er stoffets molekyler ordnet 
paa en ganske bestemt maate, der gir sig utslag i krystallens ytre 
form, med ganske bestemte vinkler mellem flaterne. Den amorfe til¬ 
stand er karakterisert ved mangel paa orden. Overgangen fra den 
krystallinske til den amorfe tilstand er saaledes ledsaget av en gjen¬ 
nomgripende forandring av stoffets indre bygning. Naar derimot et 
amorft legeme smelter, saa er dette kun et uttryk for, at den indre 
friktion, viskositeten, litt efter litt avtar. Flytende bek og fast bek 
er altsaa i grunden en og samme tilstandsform; det er bare viskosi¬ 
teten, seigheten, som er forskjellig. 
I sammenhæng med dette skal jeg omtale et par forsøk over 
stoff ers forhold ved uhyre tryk. 
Naturen 1911. 
14 
