203 
yderst langsomt. Vismuth danner altsaa en undtagelse, idet det i 
amorf, smeltet tilstand indtar et mindre volum end i krystallinsk. 
Svovl viser ogsaa ganske interessante forhold. Hvis smeltet, 
altsaa amorft, svovl heldes i koldt vand, saa foregaar avkjølingen saa 
hurtig, at molekylerne ikke faar tid til at ordne sig og anta den kry¬ 
stallinske ordnede tilstand. Saadant hurtigt avkjølt svovl er nemlig 
ganske forskjellig fra det almindelige, gule svovl; det danner en klar 
elastisk masse med en konsistens, omtrent som viskelær. Det be¬ 
holder altsaa sin amorfe tilstand ved den lave temperatur. Det om¬ 
danner sig nok til krystallinsk svovl, men omdannelsen tar nu længer 
tid, optil flere dage, i løpet av hvilken tid den klare gule masse litt 
efter lidt blir ugjennemsigtig og sprød, idet den gaar over i et aggregat 
av smaa svovlkrystaller. 
En hurtig avkjøling kan altsaa bevirke, at et stof beholder sin 
amorfe tilstand, uagtet krystallen her er den naturlige tilstandsform. 
Det kan bli meget haardt ved den sukcessive forøkelse av viskositeten. 
Legemet antar tilsynelatende den faste form i den gamle betydning 
av ordet, men det er ikke fast, ialfald ikke i betydningen krystallinsk, 
fordi en ophetning overfører det uten bestemt grænse i den flytende 
form. 
Yi har set, at stoffene under enorme tryk opfører sig likesom 
væsker, de blir bøielig, gir efter, lar sig forme aldeles som en plastisk 
masse. Vi kan herav gjøre os forestillinger om tilstanden i jordens 
indre. Vi kommer ikke langt ned i jorden, før trykket blir kolossalt, 
maa tælles i tusener av atmosfærer. Under slike tryk vil stoffene 
efter det ovenstaaende være ganske plastiske, amorfe. Om de er faste 
eller flytende i den gjængse betydning av ordet kan være likegyldig. 
Man kan godt si, at de er begge dele, de er flytende, fordi de gir 
efter og flyter som en anden væske; man kan ogsaa si, at de er faste, 
rnaaske likesaa faste som staal, siden der skal enorme kræfter til for 
at faa dem til at forandre form. Den indre friktion, viskositeten, 
seigheten er umaadelig stor under paavirkning av saadanne tryk. 
Den daglige erfaring lærer os ogsaa, at viskositeten stiger be- 
tragtelig ved øket tryk. Dersom man ønsker metaller, f. eks. staal 
eller messing, særskilt haarde og solide, saa hamrer eller valser man 
dem; man kan ogsaa opnaa det ved at smelte dem under sterkt tryk. 
Tammann har utkastet en teori om jordskjælv grundet paa den 
volumforandring, der i almindelighet foregaar ved krystallisationer. 
La os anta, at forholdene langs en sone i jordens indre er saadanne, at 
