209 
liar flytende vand. Bevæger man sig nn langs den horisontale linje 
.N M, svarer dett© til, at man opvarmer våndet under et konstant tryk 
.av 1 atmosfære. D'a vil våndet ved H koke og gaa over i damp, og 
til høire for H ved M. har man altsaa våndet i dampform. Ved H 
kan altsaa vand eksistere i begge tilstande baad© som damp og som 
væske. Den samme betragtning kan gjøres om overgangen mellem 
den faste og flytende form,. Svarende til kokepunktskurven faar man 
her smeltepunktskurven D F. Elt legemes smeltepunkt er nemlig 
heller ikke konstant, men forandrer sig med trykket. De forskjellige 
punkter av kurven D F 1 vil nu ogsaa angi de sammenhørende vær di er 
av tryk og smeltetemperatur. Man ser, at kurven stiger temmelig 
steilt op. Herav kan sluttes, at der skal meget store trykforandrin- 
ger til for at frembringe nogen videre forandringer i smeltepunktet, 
og da endvidere smeltekurven nærmer sig trykaksen, kan man slutte, 
at smeltepunktet synker med voksende tryk. De fleste legemer for¬ 
holder sig i denne henseende omvendt. 
Videre sees lett, at man til venstre for D F har våndet i fast form 
som is og til hø ire i flytende form som vand. 
Et stof kan imidlertid gaa direkte over fra fast til dampform ; 
da siger man, at det sublimerer. Den temperatur, hvorved dette sker, 
sublimationspunktet, avhænger ogsaa av trykket ; i fig. forestiller D G 
sublimationskurven. 
Disse tre kurver skj ærer hverandre i et eneste punkt D, der alt¬ 
saa betegner en tilstand, hvor våndet kan optræde samtidig i alle 3 
aggregatformer. Denne tilstand indtræder for vand ved et tryk av 
4.6 mm. kviksølvtryk og en temp. av + 0.0075°. 
Hvorledes nu våndet vil opføre sig vil avhænge av om trykket 
er over eller under 4.6 mm. Har man f. eks. vand som is ved den 
tilstand der er betegnet ved R og opvarmer under konst. tryk, saa 
gaar man langs linjen R M, og maa altsaa gjennem væskef eltet for at 
komme ind i dampfeltet. Gaar man derimot ut fra is i tilstanden 
P og opvarmer under konstant tryk, saa ser man, at man kommer 
direkte ved S over fra isfeltet til dampfeltet. Ved dette tryk kan 
med andre ord isen ikke smelte, men gaar direkte over i damp. 
Likesom for vand kan man ved hjælp av de forskjellige eksperi¬ 
mentelle data optegne et lignende diagram for alle andre stoffe og 
man kan da bar© med et blik straks overse, hvorledes vedkommende 
stof vil opføre sig i de forskjellige tilfælde. 
