212 
guldet. Det er nu ikke længer en sjelden, gang et tyndt guldblad 
eller en enkel liten perle. Guld blir utvundet og bearbeidet i virkelig 
stor maalestok. Den gyldne tid er netop tiden omkring 2OOOi f. Kr. 
og de nærmest følgende aarhundreder. Vi skal se hvordan rigdom- 
men speiler sig i fundene fra denne tid. 
Ægypten, det gamle kulturland, er ogsaa her av de merkeligste. 
Alle vil erindre at det her med. lange mellemrum træffes en ny, urørt 
fyrstegrav som forbauser verden ved den fantastiske bruk av guld til 
alle mulige ting. Vi kj ender billeder av hvordan Farao udmerker en 
benaadet embedsmand ved i bokstavelig forstand at belæsse ham med 
guldringer. Dernæst kom Schliemann’s fund i Troia og konge¬ 
gravene paa borgen i Mykenæ. Disse tidlige græske fyrster har ødslet 
med guld paa vaaben, smykker og smaasaker; den døde konges træk 
blev dækket med en maske av guld, en ganske staselig erstatning for 
balsameringen, som grækerne endda ikke forstod. Disse eksempler 
er fra landene ved det østlige Middelhav, ved datidens kultur centrum, 
hvor det jo ikke i og for sig forbauser saa meget at rigdommen var 
tilstede. Men meget lignende forhold møter vi i Europa, og de for¬ 
bauser her saa meget mere, som vi træffer dem i en mindre utviklet 
kultur og under mere barbariske former. 
I Østerrig-Ungarn, Siebenbiirgen og Alpelandene forekommer fra 
den tidlige bronsealder forskjellige guldringer av finere eller enklere 
arbeide, dels brukt som smykker, dels snarere beregnet paa at være 
betalingsguld. Dette mellemeuropæiske guld brer sig nordover; det 
optræder rikelig i Danmarks ældre metaltid, og det har været det 
første guld nogen nordmand saa for sine øine (en tidlig haandledsring 
fra Karmøen; flere spiralringer fra Jæderen o. fl. st.). En anden og 
uavhængig gruppe optræder i Vesteuropa, særlig i Ftankrike, hvor 
forskerne længe har været opmerksom paa at den tidlige bronsealder 
opviser ganske ander] edes vægtige guldfund end senere tider. Det er 
svære, massive ringer, tildels hægtet sammen som kjeder, og som regel 
fundet flere sammen i saakaldte depotfund, d. v. s. fund av saker som 
ikke har ligget i en grav, men har været gjemt i jorden i en anden 
hensigt. Enkelte franske fund naar en vegt av over 8 kg. 
Endda et centrum for det tidlige guld er Irland, hvor det ædle 
metal i den første bronsealder blev arbeidet til forskjellige smykker, 
særlig de eiendommelige halvmaaneformete halskraver. National- 
museet i Dublin har en forbausende rigdom av guldsaker fra den 
ældste bronsealder. Overalt hvor disse smykker forekommer, som i 
