239 
hastighet i forhold til iagttageren igjen være v, altsaa — da iagttage- 
ren selv har hastigheten v —* den absolute hastighet — 2 v. Hastig¬ 
heten vil altsaa efter 2 sekunder bli dobbelt saa stor som oprindelig, 
efter 3 sekunder 3 ganger saa stor, efter 4 sekunder 4 ganger saa stor,, 
o. s. v. Hastigheten skulde altsaa, naar bare kraften virker længe 
nok, vokse over alle grænser. 
Denne rækkefølge av slutninger synes uangripelig. Hele gene- 
rationer av studerende og videnskapsmænd har sluttet paa samme 
maate uten at opdage feilen, mens vi nu maa trække ganske motsatte 
slutninger netop av dette relativitetsprincip. Kun ved at sammen¬ 
holde disse resultater med den meget simple følgeslutning, som synes 
at tale mot dem, vil det lykkes at faa øie paa feilen. Man ser, hvor¬ 
ledes disse omstændigheter lærer os, hvor forsigtig man maa være med 
sine slutninger. 
Hittil har vi bare talt om mekanikken. Saasnart vi imidlertid 
gaar over til optikken og elektriciteten, begynder vanskeligheterne. 
Lyset forplanter sig med en hastighet, som er bekjendt, 300000' km. 
pr. sekund. Derved har man tilsyneladende et middel til at avgjøre, 
om vi befinder os i ro eller i bevægelse, et middel til at finde den ab¬ 
solute bevægelse. Jeg vil straks betragte et ydertilfælde. Vi tænker 
os en lyskilde S og en iagttager 0; de fjerner sig fra hinanden med 
en hastighet av 400,000 km., altsaa med en hastighet, som er større 
end lysets. Hvorledes er det nu? Er iagttageren i ro, mens lyskil¬ 
den bevæger sig (f. eks.) tilvenstre med en hastighet av 4C | O l ,C l OO i km., 
eller er lyskilden i ro, mens iagttageren fjerner sig tilhøire med 
den samme hastighet, eller bevæger begge sig i motsat retning 
med en hastighet av 200,ØD0 1 km. ? De mekaniske fænomener gir os 
intet middel til at erfare noget herom. Hvorledes vil imidlertid saken 
stille sig, naar vi tar hensyn til de optiske fænomener ? 
Flamma r ion har allerede git et morsomt svar herpaa. lagt- 
tageren, som han kakler Lumen, vil se fænomenerne i omvendt orden. 
Er han f. eks. vidne til slaget ved Waterloo, saa vil han først se slag¬ 
marken bedækket med faldne ; efterhaanden vil disse staa op og indta 
sin kampplads og tilslut ordne sig i fuldstændige bataljoner rede til 
kamp. Saaledes vil det vise sig, om lyskilden er ubevægelig, mens 
Lumen bevæger sig; ti han bevæger sig jo meget raskere end lysbøl- 
gerne. Hvis Lumen avreiser fra jorden i det øieblik, da slaget er 
forbi, vil han nemlig indbente lysbølgerne. Er derimot Lumen i ro, 
